# Euroopa Liidu C 85/7. a

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 85 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide7. aprill 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 85

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide7. aprill 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2005/C 085/1 | Nõukogu järeldused (haridus/noored/kultuur) — 21. veebruar 2005 — Hariduse ja koolituse kohta Lissaboni strateegia vahearuande raames | 1 |
| 2005/C 085/2 | Nõukogu järeldused (haridus/noored/kultuur) — 21. veebruar 2005 — Noorte kohta Lissaboni strateegia vahearuande raames | 5 |
| | Komisjon |
| 2005/C 085/3 | Euro vahetuskurss | 7 |
| 2005/C 085/4 | Direktiivi 2001/25/EÜ (meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta) artikli 18 lõikes 3 sätestatud menetluse alusel tunnustatud asjakohaste tunnistuste nimekiri (31. detsembri 2004. aasta seisuga) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 085/5 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 19 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2005/C 085/1

Nõukogu järeldused (haridus/noored/kultuur) — 21. veebruar 2005 — Hariduse ja koolituse kohta Lissaboni strateegia vahearuande raames

1

2005/C 085/2

Nõukogu järeldused (haridus/noored/kultuur) — 21. veebruar 2005 — Noorte kohta Lissaboni strateegia vahearuande raames

5

Komisjon

2005/C 085/3

Euro vahetuskurss

7

2005/C 085/4

Direktiivi 2001/25/EÜ (meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta) artikli 18 lõikes 3 sätestatud menetluse alusel tunnustatud asjakohaste tunnistuste nimekiri (31. detsembri 2004. aasta seisuga) (
  1
  )

1

8

2005/C 085/5

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

19

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2005/C 085/6 | Käesoleva konkursikutse eest vastutav peadirektor võib selle avaldada kavandatud avaldamiskuupäevast kuni üks kuu varem või hiljem, parandus (ELT C 63, 15.3.2005) | 20 |

Parandused

2005/C 085/6

Käesoleva konkursikutse eest vastutav peadirektor võib selle avaldada kavandatud avaldamiskuupäevast kuni üks kuu varem või hiljem, parandus (ELT C 63, 15.3.2005)

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 7.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/1

---

NÕUKOGU JÄRELDUSED (HARIDUS/NOORED/KULTUUR)

21. veebruar 2005

Hariduse ja koolituse kohta Lissaboni strateegia vahearuande raames

(2005/C 85/01)

NÕUKOGU,

võttes arvesse järgmist:

| 1. | Lissabonis 23.–24. märtsil 2000 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu püstitas Euroopa Liidule uue strateegilise eesmärgi, mida taaskinnitati Euroopa Ülemkogu kohtumisel Stockholmis 23. ja 24. märtsil 2001, milleks oli kujuneda “maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmuspõhiseks majandusjõuks, mis suudab tagada säästva majanduskasvu, sellest tulenevalt rohkem ja paremaid töökohti ning suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse”. |
| --- | --- |

1.

Lissabonis 23.–24. märtsil 2000 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu püstitas Euroopa Liidule uue strateegilise eesmärgi, mida taaskinnitati Euroopa Ülemkogu kohtumisel Stockholmis 23. ja 24. märtsil 2001, milleks oli kujuneda “maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmuspõhiseks majandusjõuks, mis suudab tagada säästva majanduskasvu, sellest tulenevalt rohkem ja paremaid töökohti ning suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse”.

| 2. | Nagu tõdeti ka Euroopa Ülemkogu kohtumisel Lissabonis, aitab elukestev õpe, mis hõlmab kõiki õppimise vorme ning kõiki hariduse ja koolituse astmed ja dimensioone, oluliselt kaasa eespool nimetatud eesmärkide ja säästva arengu saavutamisele. |
| --- | --- |

2.

Nagu tõdeti ka Euroopa Ülemkogu kohtumisel Lissabonis, aitab elukestev õpe, mis hõlmab kõiki õppimise vorme ning kõiki hariduse ja koolituse astmed ja dimensioone, oluliselt kaasa eespool nimetatud eesmärkide ja säästva arengu saavutamisele.

| 3. | Euroopa Liidus on ligi 33 miljonit mittetöötavat inimest. Euroopa tööjõud vananeb ning 32 % tööealisest elanikkonnast (78 miljonit) on madala kvalifikatsiooniga. Samas on järgmise viie aasta jooksul loodavatest uutest töökohtadest üksnes 15 % põhikooliharidusega inimestele ning 50 % uutest töökohtadest vajatakse kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Liidus on ligi 33 miljonit mittetöötavat inimest. Euroopa tööjõud vananeb ning 32 % tööealisest elanikkonnast (78 miljonit) on madala kvalifikatsiooniga. Samas on järgmise viie aasta jooksul loodavatest uutest töökohtadest üksnes 15 % põhikooliharidusega inimestele ning 50 % uutest töökohtadest vajatakse kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid.

| 4. | Töökava “Haridus ja koolitus 2010” raames on tehtud edusamme nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

4.

Töökava “Haridus ja koolitus 2010” raames on tehtud edusamme nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil.

| 5. | Komisjon edastas Euroopa Ülemkogu 2005. aasta kevadisele kohtumisele teatise (“Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel — Lissaboni strateegia uus algus”) ning nõukogu leiab, et tuleb määratleda valdkonnad, kus Euroopa Ülemkogu võiks toetada edasisi edusamme. |
| --- | --- |

5.

Komisjon edastas Euroopa Ülemkogu 2005. aasta kevadisele kohtumisele teatise (“Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel — Lissaboni strateegia uus algus”) ning nõukogu leiab, et tuleb määratleda valdkonnad, kus Euroopa Ülemkogu võiks toetada edasisi edusamme.

RÕHUTAB JÄRGMIST:

| 6. | Infoühiskonnal on Lissaboni strateegias keskne roll. Haridus ja koolitus on esmatähtsad, sest nad annavad hädavajaliku oskuste baasi ja arendavad loovat potentsiaali.






  — | Lissaboni eesmärke, mis käsitlevad konkurentsivõimet ja majanduskasvu, on võimalik saavutada üksnes siis, kui tööturule sisenevad noored inimesed on selleks ette valmistatud ühiskonna arenguga kaasas käiva kvaliteetse hariduse ja koolituse kaudu. |
| --- | --- | --- |

6.

Infoühiskonnal on Lissaboni strateegias keskne roll. Haridus ja koolitus on esmatähtsad, sest nad annavad hädavajaliku oskuste baasi ja arendavad loovat potentsiaali.

—

Lissaboni eesmärke, mis käsitlevad konkurentsivõimet ja majanduskasvu, on võimalik saavutada üksnes siis, kui tööturule sisenevad noored inimesed on selleks ette valmistatud ühiskonna arenguga kaasas käiva kvaliteetse hariduse ja koolituse kaudu.

| — | Tõhusam investeering haridusse ja koolitusse suurendab tavaliselt oluliselt siseriiklikku kogutoodangut ning mõjutab õppijate sissetulekuid tulevikus. |
| --- | --- |

—

Tõhusam investeering haridusse ja koolitusse suurendab tavaliselt oluliselt siseriiklikku kogutoodangut ning mõjutab õppijate sissetulekuid tulevikus.

| — | Kvaliteetsem haridus ja koolitus ning nende parem kättesaadavus ja nendes suurem osalemine ei võimalda mitte üksnes järjest suuremal hulgal inimestel teostada isiklikku arengut, vaid aitavad ühtlasi kaasa ka säästvale majanduskasvule, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning suurema hulga ja paremate töökohtade loomisele. |
| --- | --- |

—

Kvaliteetsem haridus ja koolitus ning nende parem kättesaadavus ja nendes suurem osalemine ei võimalda mitte üksnes järjest suuremal hulgal inimestel teostada isiklikku arengut, vaid aitavad ühtlasi kaasa ka säästvale majanduskasvule, sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning suurema hulga ja paremate töökohtade loomisele.

| — | Esmases hariduses ja koolituses osalenute ja selle lõpetanute arvu kasv mõjub positiivselt tööjõu kvaliteedile, parandab inimeste tööalast konkurentsivõimet ning vähendab seega riiklikke kulutusi. |
| --- | --- |

—

Esmases hariduses ja koolituses osalenute ja selle lõpetanute arvu kasv mõjub positiivselt tööjõu kvaliteedile, parandab inimeste tööalast konkurentsivõimet ning vähendab seega riiklikke kulutusi.

| — | Kõrgharidussektoris haakuvad teadustöö, haridus ja innovatsioon ning see on seetõttu keskse tähtsusega Euroopa Liidu konkurentsivõime seisukohalt. |
| --- | --- |

—

Kõrgharidussektoris haakuvad teadustöö, haridus ja innovatsioon ning see on seetõttu keskse tähtsusega Euroopa Liidu konkurentsivõime seisukohalt.

| — | Ükski kaugele arenenud majandussüsteem ei suuda püsida, ilma et inimeste oskusi pidevalt ajakohastataks inimeste vanusest hoolimata. Elukestev õpe on seetõttu esmatähtis ning seda on vaja edendada kõigis liikmesriikides. See suurendab tööjõu üldist oskuste taset, võimaldades inimestel kohanduda tööturu kiiresti muutuvate vajaduste ja uute tehnoloogiatega ning lisades võimalusi tööalaseks ja geograafiliseks liikuvuseks. Sellega seoses on äärmiselt oluline võimaldada kõigil läbida baaskoolitus info- ja sidetehnoloogia (digitaalse kirjaoskuse) vallas. |
| --- | --- |

—

Ükski kaugele arenenud majandussüsteem ei suuda püsida, ilma et inimeste oskusi pidevalt ajakohastataks inimeste vanusest hoolimata. Elukestev õpe on seetõttu esmatähtis ning seda on vaja edendada kõigis liikmesriikides. See suurendab tööjõu üldist oskuste taset, võimaldades inimestel kohanduda tööturu kiiresti muutuvate vajaduste ja uute tehnoloogiatega ning lisades võimalusi tööalaseks ja geograafiliseks liikuvuseks. Sellega seoses on äärmiselt oluline võimaldada kõigil läbida baaskoolitus info- ja sidetehnoloogia (digitaalse kirjaoskuse) vallas.

| 7. | Säästva majanduskasvu ning “rohkemate ja paremate töökohtade” osas panevad haridus ja koolitus aluse paremate töökohtade loomisele ning majanduskasvu säilitamisele. See kehtib eriti teadmuspõhiste ühiskondade ja majandussüsteemide puhul.






  — | Töökohti on võimalik juurde luua üksnes suurema ja tööhõivet parandava majanduskasvu korral, selleks aga on omakorda oluline, et tööjõud omaks ettevõtjatele ja ettevõtetele vajalikke oskusi ja teadmisi. |
| --- | --- | --- |

7.

Säästva majanduskasvu ning “rohkemate ja paremate töökohtade” osas panevad haridus ja koolitus aluse paremate töökohtade loomisele ning majanduskasvu säilitamisele. See kehtib eriti teadmuspõhiste ühiskondade ja majandussüsteemide puhul.

—

Töökohti on võimalik juurde luua üksnes suurema ja tööhõivet parandava majanduskasvu korral, selleks aga on omakorda oluline, et tööjõud omaks ettevõtjatele ja ettevõtetele vajalikke oskusi ja teadmisi.

| — | Paremad töökohad eeldavad suurema kompetentsusega töötajaid, mille eelduseks on omakorda, demograafilisi muutusi silmas pidades, sügavam isiklik areng kõikidel elukestva hariduse ja koolituse tasanditel. Seda eesmärki võimaldavad saavutada haridus ja koolitus, mitteformaalne ja informaalne õppimine. |
| --- | --- |

—

Paremad töökohad eeldavad suurema kompetentsusega töötajaid, mille eelduseks on omakorda, demograafilisi muutusi silmas pidades, sügavam isiklik areng kõikidel elukestva hariduse ja koolituse tasanditel. Seda eesmärki võimaldavad saavutada haridus ja koolitus, mitteformaalne ja informaalne õppimine.

| — | Haridus ja koolitus suurendavad noorte inimeste keskkonnaalast teadlikkust ning aitavad neil mõista, et säästev majanduskasv ei tohi praeguse põlvkonna vajadusi täites tulevasi põlvkondi ohtu seada. |
| --- | --- |

—

Haridus ja koolitus suurendavad noorte inimeste keskkonnaalast teadlikkust ning aitavad neil mõista, et säästev majanduskasv ei tohi praeguse põlvkonna vajadusi täites tulevasi põlvkondi ohtu seada.

| 8. | “Suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse” osas soodustavad haridus ja koolitus mõistmist ning tolerantsust. Lisaks annavad need kõigile tööturul alustades võrdsemad võimalused.






  — | Varane haridus võimaldab kõige paremini arendada laste sotsiaalseid oskusi ning valmistada neid ette eluks tänapäeva üha multikultuursemaks muutuvas maailmas ning annab eelkõige väiksemate võimalustega lastele parema ettevalmistuse kooliks. |
| --- | --- | --- |

8.

“Suurema sotsiaalse ühtekuuluvuse” osas soodustavad haridus ja koolitus mõistmist ning tolerantsust. Lisaks annavad need kõigile tööturul alustades võrdsemad võimalused.

—

Varane haridus võimaldab kõige paremini arendada laste sotsiaalseid oskusi ning valmistada neid ette eluks tänapäeva üha multikultuursemaks muutuvas maailmas ning annab eelkõige väiksemate võimalustega lastele parema ettevalmistuse kooliks.

| — | Kodanikuharidus selle kõige laiemas mõistes, mis hõlmab kodanikuühiskonnas osalemise võimalusi, on täiendav vahend sotsiaalse ja kultuurilise tõrjutuse vastu võitlemisel ning noorte, samuti ka erivajadustega inimeste, ühiskonda integreerimise edendamisel. |
| --- | --- |

—

Kodanikuharidus selle kõige laiemas mõistes, mis hõlmab kodanikuühiskonnas osalemise võimalusi, on täiendav vahend sotsiaalse ja kultuurilise tõrjutuse vastu võitlemisel ning noorte, samuti ka erivajadustega inimeste, ühiskonda integreerimise edendamisel.

TULETAB MEELDE JÄRGMIST:

| 9. | Nõukogu leppis Lissaboni järelduste kohaselt kokku ühtse ja integreeritud töökava loomises, mida tuntakse “Haridus ja koolitus 2010” nime all. Nõukogu ja komisjon tõid oma 2004. aasta veebruaris vastu võetud ühises vahearuandes Euroopa Ülemkogule esile kolm esmatähtsat valdkonda koheseks tegutsemiseks:






  — | Keskendumine reformidele ja investeeringutele teadmuspõhise ühiskonna võtmevaldkondades. |
| --- | --- | --- |

9.

Nõukogu leppis Lissaboni järelduste kohaselt kokku ühtse ja integreeritud töökava loomises, mida tuntakse “Haridus ja koolitus 2010” nime all. Nõukogu ja komisjon tõid oma 2004. aasta veebruaris vastu võetud ühises vahearuandes Euroopa Ülemkogule esile kolm esmatähtsat valdkonda koheseks tegutsemiseks:

—

Keskendumine reformidele ja investeeringutele teadmuspõhise ühiskonna võtmevaldkondades.

| — | Elukestva õppimise muutmine tegelikkuseks. |
| --- | --- |

—

Elukestva õppimise muutmine tegelikkuseks.

| — | Hariduse ja koolituse Euroopa ala loomine. |
| --- | --- |

—

Hariduse ja koolituse Euroopa ala loomine.

| 10. | Kokkuleppele on jõutud Europassi ning ka teiste võtmeteemade osas, nagu mitteformaalse ja informaalse õppimise määratlemine ja valideerimine, kutsehariduse ja täiendkoolituse kvaliteedi tagamine ning elukestev juhendamine. Nüüd peaks prioriteediks olema nende kokkulepete rakendamine riiklikul tasandil. Uued prioriteedid kutsehariduse ja täiendkoolituse reformimiseks ja nendesse investeerimiseks on kindlaks määratud 15. novembril 2004 vastu võetud nõukogu järeldustes, mis olid aluseks 14. detsembril 2004 vastu võetud Maastrichti kommünikeele. |
| --- | --- |

10.

Kokkuleppele on jõutud Europassi ning ka teiste võtmeteemade osas, nagu mitteformaalse ja informaalse õppimise määratlemine ja valideerimine, kutsehariduse ja täiendkoolituse kvaliteedi tagamine ning elukestev juhendamine. Nüüd peaks prioriteediks olema nende kokkulepete rakendamine riiklikul tasandil. Uued prioriteedid kutsehariduse ja täiendkoolituse reformimiseks ja nendesse investeerimiseks on kindlaks määratud 15. novembril 2004 vastu võetud nõukogu järeldustes, mis olid aluseks 14. detsembril 2004 vastu võetud Maastrichti kommünikeele.

| 11. | Bologna protsessi tõukel on kogu Euroopas tehtud edusamme kõrghariduse õppekavade uuendamisel. Lisaks võeti 2003. aasta detsembris vastu Erasmus Mundus programm, mille eesmärgiks on edendada ELi positsiooni õppimise tippkeskusena kogu maailmas. Seejuures võimaldaks ELi veelgi aktiivsem tegutsemine ja toetus kõrgharidusasutustel täita oma võtmerolli Lissaboni eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

11.

Bologna protsessi tõukel on kogu Euroopas tehtud edusamme kõrghariduse õppekavade uuendamisel. Lisaks võeti 2003. aasta detsembris vastu Erasmus Mundus programm, mille eesmärgiks on edendada ELi positsiooni õppimise tippkeskusena kogu maailmas. Seejuures võimaldaks ELi veelgi aktiivsem tegutsemine ja toetus kõrgharidusasutustel täita oma võtmerolli Lissaboni eesmärkide saavutamisel.

| 12. | Edusammude jälgimiseks töökava raames kehtestas nõukogu 2003. aasta mais mitmed ELi kui tervikut käsitlevad nõuded. Need kõik on Lissaboni strateegia rakendamise seisukohalt olulised ning peaksid seega olema täidetud 2010. aastaks. |
| --- | --- |

12.

Edusammude jälgimiseks töökava raames kehtestas nõukogu 2003. aasta mais mitmed ELi kui tervikut käsitlevad nõuded. Need kõik on Lissaboni strateegia rakendamise seisukohalt olulised ning peaksid seega olema täidetud 2010. aastaks.

| 13. | Riiklikul tasandil on hariduse ja koolituse kaasajastamine käimas, kuid vajalike reformide elluviimiseks on veel palju teha. |
| --- | --- |

13.

Riiklikul tasandil on hariduse ja koolituse kaasajastamine käimas, kuid vajalike reformide elluviimiseks on veel palju teha.

SOOVITAB JÄRGMIST:

| 14. | Nõukogu ja komisjoni järgmist ühist aruannet 2006. aasta Euroopa Ülemkogule ette valmistades tuleks nii Euroopa kui riiklikul tasandil võtta edasisi meetmeid vastavalt Lissaboni strateegia vahearuandele, arvestades 2004. aasta ühises vahearuandes esitatud töökava “Hariduse ja koolituse 2010” keskseid prioriteete, ja pöörates erilist tähelepanu inimkapitali arendavatele meetmetele:






  — | Reformid ja investeeringud peaksid keskenduma teadmuspõhise ühiskonna võtmevaldkondadele






  — | Tuleks täita Lissaboni eesmärk, milleks on oluliselt suurendada ning kasutada tõhusalt haridusse ja koolitusse tehtavaid avalikke ja erainvesteeringuid. |
| --- | --- | --- | --- |

14.

Nõukogu ja komisjoni järgmist ühist aruannet 2006. aasta Euroopa Ülemkogule ette valmistades tuleks nii Euroopa kui riiklikul tasandil võtta edasisi meetmeid vastavalt Lissaboni strateegia vahearuandele, arvestades 2004. aasta ühises vahearuandes esitatud töökava “Hariduse ja koolituse 2010” keskseid prioriteete, ja pöörates erilist tähelepanu inimkapitali arendavatele meetmetele:

—

Reformid ja investeeringud peaksid keskenduma teadmuspõhise ühiskonna võtmevaldkondadele

—

Tuleks täita Lissaboni eesmärk, milleks on oluliselt suurendada ning kasutada tõhusalt haridusse ja koolitusse tehtavaid avalikke ja erainvesteeringuid.

| — | Tuleks arendada tippkultuuri ning hindamissüsteeme tagamaks, et ELi haridus- ja koolitussüsteemid muutuksid maailmas kvaliteedinäitajateks. |
| --- | --- |

—

Tuleks arendada tippkultuuri ning hindamissüsteeme tagamaks, et ELi haridus- ja koolitussüsteemid muutuksid maailmas kvaliteedinäitajateks.

| — | Tuleks parandada juhtimist riiklikul tasandil, kaasates kõik olulised huvirühmad, sealhulgas sotsiaalsed partnerid, ning parandades asjaomaste riigiasutuste vahelist koordineeritust. |
| --- | --- |

—

Tuleks parandada juhtimist riiklikul tasandil, kaasates kõik olulised huvirühmad, sealhulgas sotsiaalsed partnerid, ning parandades asjaomaste riigiasutuste vahelist koordineeritust.

| — | Tuleks tugevdada koostoimet ja vastastikust täiendavust hariduse ja teiste poliitikavaldkondade nagu tööhõive, teadustöö ja innovatsiooni ning makromajanduspoliitika vahel. |
| --- | --- |

—

Tuleks tugevdada koostoimet ja vastastikust täiendavust hariduse ja teiste poliitikavaldkondade nagu tööhõive, teadustöö ja innovatsiooni ning makromajanduspoliitika vahel.

| — | Elukestev õppimine tuleks muuta tegelikkuseks
  Elukestva õppimise edendamiseks loodud riiklikud strateegiad peaksid püüdma tagada, et kõik kodanikud omandaksid neile teadmisteühiskonnas vajalikud võtmeteadmised ning et loodaks avatud, atraktiivsed ja kättesaadavad õpikeskkonnad. Neid eesmärke võivad muu hulgas aidata saavutada järgmised meetmed:






  — | Võimaluste lisamine elukestvaks õppeks, näiteks kaugõppe teel, eriti info- ja sidetehnoloogiat kasutades. |
| --- | --- | --- |

—

Elukestev õppimine tuleks muuta tegelikkuseks

Elukestva õppimise edendamiseks loodud riiklikud strateegiad peaksid püüdma tagada, et kõik kodanikud omandaksid neile teadmisteühiskonnas vajalikud võtmeteadmised ning et loodaks avatud, atraktiivsed ja kättesaadavad õpikeskkonnad. Neid eesmärke võivad muu hulgas aidata saavutada järgmised meetmed:

—

Võimaluste lisamine elukestvaks õppeks, näiteks kaugõppe teel, eriti info- ja sidetehnoloogiat kasutades.

| — | Elukestva õppe vastu huvi äratamine meetmetega, mis sobitaksid omavahel töö ja perekonnaelu. |
| --- | --- |

—

Elukestva õppe vastu huvi äratamine meetmetega, mis sobitaksid omavahel töö ja perekonnaelu.

| — | Elukestva koolitusega seotud kulusid jagavate mudelite (tööandjad, töötajad ja avalik teenistus) kindlaks määramine. |
| --- | --- |

—

Elukestva koolitusega seotud kulusid jagavate mudelite (tööandjad, töötajad ja avalik teenistus) kindlaks määramine.

| — | Tuleks arendada riiklikke strateegiaid selleks, et muu hulgas ületada valitsevat lõhet elukestva õppimise kättesaadavuses suurte ja väikeste ettevõtete ning rohkem ja vähem koolitatud inimeste vahel. |
| --- | --- |

—

Tuleks arendada riiklikke strateegiaid selleks, et muu hulgas ületada valitsevat lõhet elukestva õppimise kättesaadavuses suurte ja väikeste ettevõtete ning rohkem ja vähem koolitatud inimeste vahel.

| — | Tuleks võtta vastu tulevane elukestvat õppimist käsitlev integreeritud tegevuskava. |
| --- | --- |

—

Tuleks võtta vastu tulevane elukestvat õppimist käsitlev integreeritud tegevuskava.

| — | Tuleks luua hariduse ja koolituse Euroopa ala






  — | Avatud koordinatsiooni meetodit tuleks tugevdada näiteks järgmiselt:






  — | töötades vastastikku õppivate võrdsete partnerite rühmadena, mis võimaldaks liikmesriikidel keskenduda nende jaoks esmatähtsatele valdkondadele; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tuleks luua hariduse ja koolituse Euroopa ala

—

Avatud koordinatsiooni meetodit tuleks tugevdada näiteks järgmiselt:

—

töötades vastastikku õppivate võrdsete partnerite rühmadena, mis võimaldaks liikmesriikidel keskenduda nende jaoks esmatähtsatele valdkondadele;

| — | parandades haridust ja koolitus käsitleva statistika ulatust, täpsust ja usaldusväärsust; |
| --- | --- |

—

parandades haridust ja koolitus käsitleva statistika ulatust, täpsust ja usaldusväärsust;

| — | määrates kindlaks uute valdkondade indikaatorid ning muutes need ühises vahearuandes ettenähtu kohaselt praktikas rakendatavateks, kaasa arvatud võõrkeele oskuse indikaator, mille kehtestamist taotleti Euroopa Ülemkogu kohtumisel Barcelonas 2002. aasta märtsis. |
| --- | --- |

—

määrates kindlaks uute valdkondade indikaatorid ning muutes need ühises vahearuandes ettenähtu kohaselt praktikas rakendatavateks, kaasa arvatud võõrkeele oskuse indikaator, mille kehtestamist taotleti Euroopa Ülemkogu kohtumisel Barcelonas 2002. aasta märtsis.

| — | Tuleks võtta vastu ühised Euroopa standardid sellistes valdkondades nagu võtmeoskused ning õpetajate ja koolitajate koolitus; |
| --- | --- |

—

Tuleks võtta vastu ühised Euroopa standardid sellistes valdkondades nagu võtmeoskused ning õpetajate ja koolitajate koolitus;

| — | Tuleks tugevdada kõrgharidusasutuste rolli Lissaboni strateegias ning parandada kõrghariduse kvaliteeti nii, et see muutuks rahvusvaheliselt atraktiivsemaks ning suureneks üliõpilaste ja personali liikuvus. |
| --- | --- |

—

Tuleks tugevdada kõrgharidusasutuste rolli Lissaboni strateegias ning parandada kõrghariduse kvaliteeti nii, et see muutuks rahvusvaheliselt atraktiivsemaks ning suureneks üliõpilaste ja personali liikuvus.

| — | Tuleks suurendada kõrghariduse ja teadustegevuse vahelist sünergiat ja vastastikust täiendavust nii, et noorte teadlaste liikuvuse ja tippkeskuste võrgustiku loomise kaudu areneks innovatsioon ja suureneks tööhõive. |
| --- | --- |

—

Tuleks suurendada kõrghariduse ja teadustegevuse vahelist sünergiat ja vastastikust täiendavust nii, et noorte teadlaste liikuvuse ja tippkeskuste võrgustiku loomise kaudu areneks innovatsioon ja suureneks tööhõive.

| — | 2006. aasta lõpuks tuleks välja töötada ühise standardina oskustel ja õppimistulemustel põhinev Euroopa kvalifikatsioonide raamistik, mis hõlmaks nii kutseharidust ja täiendkoolitust kui ka üldharidust (kesk- ja kõrgharidus). |
| --- | --- |

—

2006. aasta lõpuks tuleks välja töötada ühise standardina oskustel ja õppimistulemustel põhinev Euroopa kvalifikatsioonide raamistik, mis hõlmaks nii kutseharidust ja täiendkoolitust kui ka üldharidust (kesk- ja kõrgharidus).

KUTSUB EUROOPA ÜLEMKOGU:

| 15. | Taaskinnitama, et elukestev õpe on praegu ja ka edaspidi Lissaboni eesmärkide täitmise eelduseks. Sellest lähtuvalt on töökava “Haridus ja koolitus 2010” edukas rakendamine esmatähtis nii teadmiste ja innovatsiooni, kui ka suurema hulga ja paremate töökohtade loomise seisukohalt. |
| --- | --- |

15.

Taaskinnitama, et elukestev õpe on praegu ja ka edaspidi Lissaboni eesmärkide täitmise eelduseks. Sellest lähtuvalt on töökava “Haridus ja koolitus 2010” edukas rakendamine esmatähtis nii teadmiste ja innovatsiooni, kui ka suurema hulga ja paremate töökohtade loomise seisukohalt.

| 16. | Kasutama vahearuandest tulenevat võimalust, pidades prioriteetseks järgmist:






  — | ühtsete ja terviklike elukestva õppe strateegiate kinnitamine liikmesriikides 2006. aastaks, nii et need hõlmaksid vajalike oskuste ja teadmiste arendamiseks kõiki hariduse ja koolituse astmeid ja dimensioone ning et kaasatud oleksid ka kõik asjaomased osapooled; |
| --- | --- | --- |

16.

Kasutama vahearuandest tulenevat võimalust, pidades prioriteetseks järgmist:

—

ühtsete ja terviklike elukestva õppe strateegiate kinnitamine liikmesriikides 2006. aastaks, nii et need hõlmaksid vajalike oskuste ja teadmiste arendamiseks kõiki hariduse ja koolituse astmeid ja dimensioone ning et kaasatud oleksid ka kõik asjaomased osapooled;

| — | haridus- ja koolitussüsteemide tipptaseme edendamine igal astmel soodustamaks tööhõivet ja majanduskasvu ning sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

—

haridus- ja koolitussüsteemide tipptaseme edendamine igal astmel soodustamaks tööhõivet ja majanduskasvu ning sotsiaalset ühtekuuluvust;

| — | liikmesriikides töökava “Haridus ja koolitus 2010” rakendamine, kuhu oleks kaasatud haridusse ja koolitusse tehtavate investeeringute vajalik kasv ning nende tõhusam kasutamine; |
| --- | --- |

—

liikmesriikides töökava “Haridus ja koolitus 2010” rakendamine, kuhu oleks kaasatud haridusse ja koolitusse tehtavate investeeringute vajalik kasv ning nende tõhusam kasutamine;

| — | Euroopa hariduse ja koolituse alase koostöö suurendamine reformi arendamise ja soodustamise eesmärgil, eriti järgmiste meetmete abil:






  — | õppimine võrdsete partnerite rühmades, mis vastab paremini liikmesriikide vajadustele; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa hariduse ja koolituse alase koostöö suurendamine reformi arendamise ja soodustamise eesmärgil, eriti järgmiste meetmete abil:

—

õppimine võrdsete partnerite rühmades, mis vastab paremini liikmesriikide vajadustele;

| — | edusammude jälgimise kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

—

edusammude jälgimise kvaliteedi parandamine;

| — | kutsehariduse ja täiendkoolituse, kõrghariduse ja teadustöö valdkondade osakaalu suurendamine Lissaboni strateegia raames; |
| --- | --- |

—

kutsehariduse ja täiendkoolituse, kõrghariduse ja teadustöö valdkondade osakaalu suurendamine Lissaboni strateegia raames;

| — | Euroopa kvalifikatsioonide raamistiku välja töötamine ja rakendamine. |
| --- | --- |

—

Euroopa kvalifikatsioonide raamistiku välja töötamine ja rakendamine.

| 17. | Kutsuma nõukogu (haridus, noored ja kultuur) aitama kaasa tema pädevusse kuuluvate valdkondade, st hariduse ja koolituse, jälgimisele Lissaboni strateegia aruandlusmehhanismide raames. |
| --- | --- |

17.

Kutsuma nõukogu (haridus, noored ja kultuur) aitama kaasa tema pädevusse kuuluvate valdkondade, st hariduse ja koolituse, jälgimisele Lissaboni strateegia aruandlusmehhanismide raames.

| 18. | Euroopa Noortepakti algatuse lisamine Lissaboni strateegia vahearuande raamesse eesmärgiga edendada noorte eurooplaste põlvkonda, kellel on head töökohad, kõrgem haridustase ning kes koolitab end oma kohanemisvõime parandamiseks, ning määrata selle saavutamiseks kindlaks konkreetsete meetmete suunised töökava “Haridus ja koolitus 2010” ja olemasolevate programmide raames. |
| --- | --- |

18.

Euroopa Noortepakti algatuse lisamine Lissaboni strateegia vahearuande raamesse eesmärgiga edendada noorte eurooplaste põlvkonda, kellel on head töökohad, kõrgem haridustase ning kes koolitab end oma kohanemisvõime parandamiseks, ning määrata selle saavutamiseks kindlaks konkreetsete meetmete suunised töökava “Haridus ja koolitus 2010” ja olemasolevate programmide raames.

---

| 7.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/5

---

NÕUKOGU JÄRELDUSED (HARIDUS/NOORED/KULTUUR)

21. veebruar 2005

Noorte kohta Lissaboni strateegia vahearuande raames

(2005/C 85/02)

NÕUKOGU,

Võttes arvesse järgmist:

| 1. | Lissaboni Euroopa Ülemkogu poolt 23.–24. märtsil 2000 sätestatud eesmärgiks, mida kinnitas Stockholmi Euroopa Ülemkogu 23.–24. märtsil 2001, on teha Euroopa Liidust “ kõige konkurentsivõimelisem ja dünaamilisem teadmuspõhine majandusjõud maailmas, mis on suuteline säilitama säästvat majanduskasvu koos rohkemate ja paremate töökohtade ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvusega”; |
| --- | --- |

1.

Lissaboni Euroopa Ülemkogu poolt 23.–24. märtsil 2000 sätestatud eesmärgiks, mida kinnitas Stockholmi Euroopa Ülemkogu 23.–24. märtsil 2001, on teha Euroopa Liidust “ kõige konkurentsivõimelisem ja dünaamilisem teadmuspõhine majandusjõud maailmas, mis on suuteline säilitama säästvat majanduskasvu koos rohkemate ja paremate töökohtade ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvusega”;

| 2. | Komisjoni 21. novembril 2001 vastu võetud Valge Raamat “Uus hoog Euroopa noortele” tunnistab, et “See strateegia sätestab uued eesmärgid noortega tihedalt seotud erinevatele poliitikavaldkondadele nagu haridus, tööhõive, sotsiaalne hõlvamine, teave ja kodanikuühiskond”; |
| --- | --- |

2.

Komisjoni 21. novembril 2001 vastu võetud Valge Raamat “Uus hoog Euroopa noortele” tunnistab, et “See strateegia sätestab uued eesmärgid noortega tihedalt seotud erinevatele poliitikavaldkondadele nagu haridus, tööhõive, sotsiaalne hõlvamine, teave ja kodanikuühiskond”;

| 3. | Nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis võetakse eespool nimetatud Valge Raamatu alusel noorsooalase koostöö uueks raamistikuks avatud kooskõlastamise meetod ja tehakse ettepanek kaasata noorsooküsimused teistesse poliitikatesse ja programmidesse; |
| --- | --- |

3.

Nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioonis võetakse eespool nimetatud Valge Raamatu alusel noorsooalase koostöö uueks raamistikuks avatud kooskõlastamise meetod ja tehakse ettepanek kaasata noorsooküsimused teistesse poliitikatesse ja programmidesse;

| 4. | 4.–5. novembri 2004. aasta Euroopa Ülemkogu järeldustes võetakse teadmiseks Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania ja Rootsi riigipeade ja valitsusjuhtide kirja, milles rõhutatakse demograafiliste tegurite tähtsust Euroopa edasise majandusliku ja sotsiaalse arengu kujundamisel ning kutsutakse üles töötama välja “Euroopa noortepakti”; |
| --- | --- |

4.

4.–5. novembri 2004. aasta Euroopa Ülemkogu järeldustes võetakse teadmiseks Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania ja Rootsi riigipeade ja valitsusjuhtide kirja, milles rõhutatakse demograafiliste tegurite tähtsust Euroopa edasise majandusliku ja sotsiaalse arengu kujundamisel ning kutsutakse üles töötama välja “Euroopa noortepakti”;

| 5. | Komisjoni teatis 2005. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule (“Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel - Lissaboni strateegia uus algus”) Lissaboni strateegia vahearuande kohta sedastab, et “ikka veel vajame me sellist ühiskonnanägemust, mis ühendaks endas vananeva rahvastiku ning noored” ja rõhutab “vajadust kiiresti tegutseda”. |
| --- | --- |

5.

Komisjoni teatis 2005. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule (“Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel - Lissaboni strateegia uus algus”) Lissaboni strateegia vahearuande kohta sedastab, et “ikka veel vajame me sellist ühiskonnanägemust, mis ühendaks endas vananeva rahvastiku ning noored” ja rõhutab “vajadust kiiresti tegutseda”.

RÕHUTAB:

| 6. | noorte perspektiivi tähtsust Lissaboni strateegias, võttes arvesse Euroopa Liidu demograafilist, majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist arengut, eriti rahvastiku vananemist; |
| --- | --- |

6.

noorte perspektiivi tähtsust Lissaboni strateegias, võttes arvesse Euroopa Liidu demograafilist, majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist arengut, eriti rahvastiku vananemist;

| 7. | panust, mille noorte uuendussuutlikkus, algatusvõime ja ettevõtlikkus, liikuvus ja mitmekultuurilise lõimumise võime annavad konkurentsivõimele, jätkusuutlikkusele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

7.

panust, mille noorte uuendussuutlikkus, algatusvõime ja ettevõtlikkus, liikuvus ja mitmekultuurilise lõimumise võime annavad konkurentsivõimele, jätkusuutlikkusele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele;

| 8. | noortele suunatud kooskõlastatud, ühtse ja valdkondadevahelise poliitika tähtsust; |
| --- | --- |

8.

noortele suunatud kooskõlastatud, ühtse ja valdkondadevahelise poliitika tähtsust;

| 9. | noori käsitleva Valge Raamatu, eriti avatud kooskõlastamise meetodi ja noorte teistesse poliitikatesse kaasamise asjakohasust selles kontekstis, samuti vajadust tugevdada noori puudutavate erinevate poliitikate ja programmide koostoimet ja vastastikust täiendavust; |
| --- | --- |

9.

noori käsitleva Valge Raamatu, eriti avatud kooskõlastamise meetodi ja noorte teistesse poliitikatesse kaasamise asjakohasust selles kontekstis, samuti vajadust tugevdada noori puudutavate erinevate poliitikate ja programmide koostoimet ja vastastikust täiendavust;

| 10. | et noorte ja nende elutingimuste parem mõistmine on eeltingimuseks selliste tõhusate vahendite kindlakstegemisel, millega julgustada noori oma potentsiaali optimaalselt kasutama; |
| --- | --- |

10.

et noorte ja nende elutingimuste parem mõistmine on eeltingimuseks selliste tõhusate vahendite kindlakstegemisel, millega julgustada noori oma potentsiaali optimaalselt kasutama;

| 11. | et Lissaboni strateegiaeduks on vaja noorte toetust. |
| --- | --- |

11.

et Lissaboni strateegiaeduks on vaja noorte toetust.

JAGAB

| 12. | sellega seoses komisjoni usku, et Lissaboni strateegia peab noortele “tagama, et kavandatavad reformid aitaksid anda neile elu esimese võimaluse ja annaksid neile kaasa oskused, mida nad vajavad kogu elu jooksul”; |
| --- | --- |

12.

sellega seoses komisjoni usku, et Lissaboni strateegia peab noortele “tagama, et kavandatavad reformid aitaksid anda neile elu esimese võimaluse ja annaksid neile kaasa oskused, mida nad vajavad kogu elu jooksul”;

| 13. | komisjoni teatises 2005. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule väljendatud seisukohta, et noortele tuleks keskenduda mõningate võtmevaldkondade raames nagu tööhõive, töö- ja perekonnaelu ühitamine, investeeringud inimkapitali ning teadus- ja arendustegevus. |
| --- | --- |

13.

komisjoni teatises 2005. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule väljendatud seisukohta, et noortele tuleks keskenduda mõningate võtmevaldkondade raames nagu tööhõive, töö- ja perekonnaelu ühitamine, investeeringud inimkapitali ning teadus- ja arendustegevus.

LEIAB, ET:

| 14. | olemasolevate vahendite ja mehhanismide alusel tuleks selline noortele suunatud lähenemine tõhusalt lõimida Lissaboni strateegiaga ette nähtud poliitikatesse; |
| --- | --- |

14.

olemasolevate vahendite ja mehhanismide alusel tuleks selline noortele suunatud lähenemine tõhusalt lõimida Lissaboni strateegiaga ette nähtud poliitikatesse;

| 15. | konkreetsed jõupingutused noorte heaks peavad arvesse võtma soolist võrdõiguslikkust ja olema võrdselt kohaldatavad väiksemate võimalustega noorte suhtes, eriti hariduse, tööhõive, sotsiaalse lõimumise ja liikuvuse valdkonnas; |
| --- | --- |

15.

konkreetsed jõupingutused noorte heaks peavad arvesse võtma soolist võrdõiguslikkust ja olema võrdselt kohaldatavad väiksemate võimalustega noorte suhtes, eriti hariduse, tööhõive, sotsiaalse lõimumise ja liikuvuse valdkonnas;

| 16. | noorte aktiivne osalemine ühiskonnas on nii eesmärk kui ka vahend, mis tagab Euroopa kodanike Lissaboni eesmärkidesse kaasamise ja toetab noorte isiklikku arengut, nende sotsiaalset lõimumist ja üldist sotsiaalset ühtekuuluvust. Järelikult on see Lissaboni strateegia edu lisateguriks. |
| --- | --- |

16.

noorte aktiivne osalemine ühiskonnas on nii eesmärk kui ka vahend, mis tagab Euroopa kodanike Lissaboni eesmärkidesse kaasamise ja toetab noorte isiklikku arengut, nende sotsiaalset lõimumist ja üldist sotsiaalset ühtekuuluvust. Järelikult on see Lissaboni strateegia edu lisateguriks.

KUTSUB EUROOPA ÜLEMKOGU ÜLES:

| 17. | võtma Lissaboni strateegia vahearuandes ja 2005. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni teatist käsitlevates aruteludes arvesse Euroopa noortepakti alast algatust, mis hõlmaks eelkõige tööhõive, sotsiaalse ühtekuuluvuse, hariduse, koolituse, liikuvuse ning töö- ja perekonnaelu ühitamise valdkondi; |
| --- | --- |

17.

võtma Lissaboni strateegia vahearuandes ja 2005. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule esitatud komisjoni teatist käsitlevates aruteludes arvesse Euroopa noortepakti alast algatust, mis hõlmaks eelkõige tööhõive, sotsiaalse ühtekuuluvuse, hariduse, koolituse, liikuvuse ning töö- ja perekonnaelu ühitamise valdkondi;

| 18. | kindlaks määrama suunised konkreetsete vahendite jaoks, mida on vaja selle algatuse rakendamiseks kõikides asjaomastes valdkondades; |
| --- | --- |

18.

kindlaks määrama suunised konkreetsete vahendite jaoks, mida on vaja selle algatuse rakendamiseks kõikides asjaomastes valdkondades;

| 19. | võtma teadmiseks komisjoni kavatsust võtta selle algatuse kohta vastu teatis; |
| --- | --- |

19.

võtma teadmiseks komisjoni kavatsust võtta selle algatuse kohta vastu teatis;

| 20. | andma komisjonile ja liikmesriikidele ülesande tagada, et noored ja noorteorganisatsioonid oleksid täielikult kaasatud kõnealusesse strateegiasse, muu hulgas “Euroopa noortefoorumi” kaudu; |
| --- | --- |

20.

andma komisjonile ja liikmesriikidele ülesande tagada, et noored ja noorteorganisatsioonid oleksid täielikult kaasatud kõnealusesse strateegiasse, muu hulgas “Euroopa noortefoorumi” kaudu;

| 21. | jälgima Euroopa noortepakti rakendamist Lissaboni strateegia aruandlusmehhanismide kaudu ja veenma nõukogu (haridus, noored ja kultuur) osalema nende aspektide jälgimisel, mis kuuluvad tema pädevusse. |
| --- | --- |

21.

jälgima Euroopa noortepakti rakendamist Lissaboni strateegia aruandlusmehhanismide kaudu ja veenma nõukogu (haridus, noored ja kultuur) osalema nende aspektide jälgimisel, mis kuuluvad tema pädevusse.

---

Komisjon

| 7.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/7

---

Euro vahetuskurss (1)

6. aprill 2005

(2005/C 85/03)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2860 |
| JPY | Jaapani jeen | 139,75 |
| DKK | Taani kroon | 7,4500 |
| GBP | Inglise nael | 0,68505 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1612 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5508 |
| ISK | Islandi kroon | 78,76 |
| NOK | Norra kroon | 8,1670 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5842 |
| CZK | Tšehhi kroon | 29,956 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 247,23 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6961 |
| MTL | Malta liir | 0,4298 |
| PLN | Poola zlott | 4,1273 |
| ROL | Rumeenia leu | 36 492 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,68 |
| SKK | Slovakkia kroon | 38,915 |
| TRY | Türgi liir | 1,7462 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6804 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5708 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,0302 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8092 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1378 |
| KRW | Korea won | 1 303,23 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 7,8774 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,6436 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4150 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 191,28 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,887 |
| PHP | Filipiini peeso | 70,376 |
| RUB | Vene rubla | 35,8450 |
| THB | Tai baht | 50,872 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2860

JPY

Jaapani jeen

139,75

DKK

Taani kroon

7,4500

GBP

Inglise nael

0,68505

SEK

Rootsi kroon

9,1612

CHF

Šveitsi frank

1,5508

ISK

Islandi kroon

78,76

NOK

Norra kroon

8,1670

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5842

CZK

Tšehhi kroon

29,956

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

247,23

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6961

MTL

Malta liir

0,4298

PLN

Poola zlott

4,1273

ROL

Rumeenia leu

36 492

SIT

Sloveenia talaar

239,68

SKK

Slovakkia kroon

38,915

TRY

Türgi liir

1,7462

AUD

Austraalia dollar

1,6804

CAD

Kanada dollar

1,5708

HKD

Hong Kongi dollar

10,0302

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8092

SGD

Singapuri dollar

2,1378

KRW

Korea won

1 303,23

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

7,8774

CNY

Hiina jüaan

10,6436

HRK

Horvaatia kuna

7,4150

IDR

Indoneesia ruupia

12 191,28

MYR

Malaisia ringit

4,887

PHP

Filipiini peeso

70,376

RUB

Vene rubla

35,8450

THB

Tai baht

50,872

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 7.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/8

---

Direktiivi 2001/25/EÜ (meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta) (1) artikli 18 lõikes 3 sätestatud menetluse alusel tunnustatud asjakohaste tunnistuste nimekiri

(31. detsembri 2004. aasta seisuga)

(2005/C 85/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

| LR | Asjaomane kolmas riik | Asjakohased tunnistused |
| --- | --- | --- |
| EL | Indoneesia | 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2
  500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/2
  3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/3
  3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  750 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vahitüürimees, eeskiri III/1
  Raadiomehaanik, eeskiri IV/2 |
| UK | Korea | 1. klassi tüürimees (kapten)
  2. klassi tüürimees
  3. klassi tüürimees
  4. klassi tüürimees (lähisõidukapten)
  5. klassi tüürimees
  6. klassi tüürimees |
| IT | Austraalia | Tekimeeskond
  1. klassi kapten, eeskiri II/2
  1. klassi vanemtüürimees, eeskiri II/2
  2. klassi kapten, eeskiri II/2
  2. klassi vanemtüürimees, eeskiri II/2
  1. klassi teine tüürimees, eeskiri. II/1
  2. klassi teine tüürimees, eeskiri II/3 |
| Masinameeskond
  1. klassi mehaanik, eeskiri III/2
  2. klassi mehaanik, eeskiri III/3
  Vahimehaanik, eeskiri III/1 |
| BE | Austraalia | 1. klassi teine tüürimees, eeskiri II/1
  2. klassi teine tüürimees, eeskiri II/1
  1. klassi vanemtüürimees, eeskiri II/2
  2. klassi vanemtüürimees, piirang V/ls < 3 000 GT u/l, eeskiri II/2
  1. klassi kapten, eeskiri II/2
  2. klassi kapten, piirang V/ls < 3 000 GT u/l, eeskiri II/2
  Vahimehaanik – mehaanik-universaal (piiranguteta), eeskiri III/1
  Teine mehaanik – mehaanik-universaal (piiranguteta), eeskiri III/2
  Vanemmehaanik – mehaanik-universaal (piiranguteta), eeskiri III/2 |
| BE | Horvaatia Vabariik | 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees
  3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees
  Kuni 3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees
  3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten
  Kuni 3000-se kogumahutavusega laeva kapten
  Väiksema kui 500-se kogumahutavusega 3. sõidupiirkonnas kasutatava laeva vahitüürimees
  Väiksema kui 500-se kogumahutavusega 3. sõidupiirkonnas kasutatava laeva vahikapten
  750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vahimehaanik
  750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva teine mehaanik
  750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik
  750–3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik |
| BE | Filipiinid | Kolmas tüürimees
  Teine tüürimees
  Vanemtüürimees
  Kapten
  Neljas mehaanik
  Kolmas mehaanik
  Teine mehaanik
  Vanemmehaanik |
| BE | Indoneesia | 1. klassi tüürimees
  2. klassi tüürimees
  3. klassi tüürimees
  4. klassi tüürimees
  1. klassi mehaanik
  2. klassi mehaanik
  3. klassi mehaanik |
| BE | Vene Föderatsioon | Kapten
  Vanemtüürimees
  Vahitüürimees
  Väiksema kui 500-se koguvõimsusega rannasõidulaeva kapten
  Väiksema kui 500-se koguvõimsusega rannasõidulaeva vahitüürimees
  Esimese klassi mehaanik
  Teise klassi mehaanik /B
  Teise klassi mehaanik /A
  Kolmanda klassi mehaanik /B
  Kolmanda klassi mehaanik /A |
| L | Argentiina | Tüürimehe tunnistused
  Piloto de Ultramar, eeskiri II/1
  Piloto de Ultramar de Primera, eeskiri II/2
  Capitan de Ultramar, eeskiri II/2 |
| Mehaaniku tunnistused
  Maquinista Naval, eeskiri 111/1
  Maquinista Naval de Primera, eeskiri III/2
  Maquinista Naval superior, eeskiri III/2 |
| L | Austraalia | Tüürimehe tunnistused
  1. klassi teine tüürimees, eeskiri II/1
  1. klassi vanemtüürimees, eeskiri II/2
  1. klassi kapten (kapten), eeskiri II/2 |
| Mehaaniku tunnistused
  Vahimehaanik, eeskiri III/1
  2. klassi laevamehaanik, eeskiri III/2
  1. klassi laevamehaanik, eeskiri III/2 |
| L | Bulgaaria | Tüürimehe tunnistused
  Kolmas tüürimees, eeskiri II/1
  Teine tüürimees, eeskiri II/1
  Vanemtüürimees, eeskiri II/2
  Kapten, eeskiri II/2 |
| Mehaaniku tunnistused
  Neljas mehaanik, eeskiri III/1
  Kolmas mehaanik, eeskiri III/1
  Teine mehaanik, eeskiri III/2
  Vanemmehaanik, eeskiri III/2 |
| L | Kanada | Tüürimehe tunnistused
  Vahitüürimees, piiranguteta, eeskiri II/1
  Kohalike reiside vanemtüürimees, eeskiri II/1
  Vahereiside vanemtüürimees, eeskiri II/1
  Kohalike reiside kapten, eeskiri II/1
  Vahereiside kapten, eeskiri II/2
  Rahvusvaheliste reiside kapten, eeskiri II/2
  Kapten, eeskiri II/2 |
| Mehaaniku tunnistused
  Neljanda klassi mehaanik, eeskiri III/1
  Kolmanda klassi mehaanik, eeskiri III/1
  Teise klassi mehaanik, eeskiri III/2
  Esimese klassi mehaanik, eeskiri III/2 |
| L | Horvaatia | Tüürimehe tunnistused
  500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees,
  eeskiri II/1
  3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  Kuni 3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  Kuni 3000-se kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2 |
| Mehaaniku tunnistused
  750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1
  3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2
  750–3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/3 |
| L | Eesti | Tüürimehe tunnistused
  500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees,
  eeskiri II/1
  Väiksema kui 3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  Väiksema kui 3000-se kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2 |
| Mehaaniku tunnistused
  750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega mootorlaeva vahimehaanik, eeskiri III/1
  Väiksema kui 3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega mootorlaeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  Väiksema kui 3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega mootorlaeva vanemmehaanik, eeskiri III/3
  3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega mootorlaeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega mootorlaeva vanemmehaanik, eeskiri III/2 |
| L | India | Tüürimehe tunnistused
  Välisriikidesse sõitva laeva kapten, pädevustunnistus (Tekk) 1. klass, eeskiri II/2 (kapten)
  Välisriikidesse sõitva laeva esimene tüürimees, pädevustunnistus (Tekk) 2. klass, eeskiri II/2 (vanemtüürimees)
  Välisriikidesse sõitva laeva teine tüürimees, pädevustunnistus (Tekk) 3. klass, eeskiri II/1 (vahitüürimees) |
| Mehaaniku tunnistused
  Laevamehaanik, pädevustunnistus (MEO-1) 1. klass (vanemmehaanik), eeskiri III/2
  Laevamehaanik, pädevustunnistus (MEO-2) 2. klass (teine mehaanik), eeskiri III/2
  Laevamehaanik, pädevustunnistus (EOOW-IV) 4. klass (vahimehaanik), eeskiri III/1 |
| L | Indoneesia | Tüürimehe tunnistused
  1. klassi tüürimees (kapten), eeskiri II/2
  1. klassi tüürimees, eeskiri II/2
  3. klassi tüürimees, eeskiri II/1, II/2.4.1,II/3.5
  4. klassi tüürimees, eeskiri II/1, II/3 |
| Mehaaniku tunnistused
  1. klassi mehaanik, eeskiri III/2
  2. klassi mehaanik, eeskiri III/2
  3. klassi mehaanik, eeskiri III/1, III/3
  4. klassi mehaanik, eeskiri III/1, III/3 |
| L | Läti | Tüürimehe tunnistused
  Suurema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimees,
  eeskiri II/1
  Kuni 3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  Kuni 3000-se kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2
  Suurema kui 3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees “Avamere navigaator”, eeskiri II/2 |
| Mehaaniku tunnistused
  Suurema kui 750 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1
  Kuni 750 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2
  Suurema kui 3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  Suurema kui 3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2 |
| L | Leedu | 3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2
  3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  500-3000-se kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2
  500-3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1
  Väiksema kui 500-se kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/3
  Väiksema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/3
  3000 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2
  3000 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  750-3000 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2
  750-3000 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  750 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1
  Väiksema kui 750 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/3
  Väiksema kui 750 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/3 |
| L | Madagaskar | Tekimeeskond
  1. klassi vanemtüürimees (piiranguteta), eeskiri II/2
  2. klassi vanemtüürimees (väiksema kui 3000-se kogumahutavusega), eeskiri II/2
  Rannasõidulaeva kapten (väiksema kui 500-se kogumahutavusega, kuni 200 nm kaugusel rannast), eeskiri II/3
  Vahitüürimees (piiranguteta), eeskiri II/1 |
| Masinameeskond
  1. klassi teine mehaanik (piiranguteta), eeskiri III/2
  2. klassi teine mehaanik (väiksema kui 3000-se kogumahutavusega), eeskiri III/3
  Vahimehaanik (piiranguteta), eeskiri III/4L |
| L | Filipiinid | Tüürimehe tunnistused
  D1 – kapteni tunnistus, eeskiri II/2
  D2 – tüürimehe tunnistus, eeskiri II/2
  D3 – teise tüürimehe tunnistus, eeskiri II/1
  D4 – kolmanda tüürimehe tunnistus, eeskiri II/1 |
| Mehaaniku tunnistused
  E1 – vanemmehaaniku tunnistus, eeskiri III/2
  E2 – teise mehaaniku tunnistus, eeskiri III/2
  E3 – kolmanda mehaaniku tunnistus, eeskiri III/1
  E4 – neljanda mehaaniku tunnistus, eeskiri III/1 |
| L | Poola | Tüürimehe tunnistused
  500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1
  500-3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  500-3000-se kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2
  3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2
  Kohalike rannasõitude vahitüürimees, eeskiri II/3
  Kohalike rannasõitude kapten, eeskiri II/3 |
| Mehaaniku tunnistused
  Väiksema kui 750 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1
  750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1
  750-3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/3
  3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  750-3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/3
  3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2 |
| L | Rumeenia | Tüürimehe tunnistused
  3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2
  3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1
  Väiksema kui 200-se kogumahutavusega kohalike rannasõitude laeva kapten, eeskiri II/3 |
| Mehaaniku tunnistused
  3000 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2
  3000 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  750 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1 |
| L | Vene Föderatsioon | Tüürimehe tunnistused
  Kapten, eeskiri II/2
  Tüürimees, eeskiri II/2
  Vahitüürimees, eeskiri II/1
  Väiksema kui 500-se kogumahutavusega kohalike rannasõitude laeva kapten, eeskiri II/3
  Väiksema kui 500-se kogumahutavusega kohalike rannasõitude laeva vahitüürimees, eeskiri II/3 |
| Mehaaniku tunnistused
  Esimese klassi mehaanik, eeskiri III/2
  Teise klassi mehaanik /B, eeskiri III/3
  Teise klassi mehaanik /A, eeskiri III/2
  Kolmanda klassi mehaanik /B, eeskiri III/3
  Kolmanda klassi mehaanik /A, eeskiri III/1 |
| L | Senegal | Tekimeeskond
  3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten,
  eeskiri II/2
  3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanem tüürimees, eeskiri II/2
  500-3000-se kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2
  500-3000-se kogumahutavusega laeva vanem tüürimees tunnistus, eeskiri II/2 |
| Masinameeskond
  Suurema kui 3000 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2
  Suurema kui 3000 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  750-3000 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2
  750-3000 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  750 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1 |
| L | Ukraina | Tüürimehe tunnistused
  Lähireiside navigaator, eeskiri II/1
  Avamere navigaator, eeskiri II/2.2.1.1
  Lähireiside kapten, eeskiri II/3.5
  Avamere kapten, eeskiri II/2.2.1.2 |
| Mehaaniku tunnistused
  Kolmanda klassi mehaanik, eeskiri III/1
  Teise klassi mehaanik, eeskiri III/2.2.1.1
  Esimese klassi mehaanik, eeskiri III/2.2.1.2 |
| IT | Tšehhi Vabariik | Tekimeeskond
  Kapten, eeskiri II/2
  Tüürimees, eeskiri II/2
  Vahitüürimees, eeskiri II/1 |
| Masinameeskond
  Vanemmehaanik, eeskiri III/2
  Teine mehaanik, eeskiri III/2
  Vahimehaanik, eeskiri III/1 |
| UK | Malaisia | Vahitüürimees (piiranguteta)
  Vanemtüürimees (piiranguteta)
  Kapten (piiranguteta)
  Vanemtüürimees (väiksema kui 3000-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)
  Kapten (väiksema kui 3000-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)
  Vanemtüürimees (suurema kui 3000-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)
  Kapten (suurema kui 3000-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)
  Vahitüürimees (väiksema kui 500-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)
  Kapten (väiksema kui 500-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit) |
| EL | Hiina | 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2
  500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  Suurema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1
  3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2
  3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  750 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1
  Raadiomehaanik, eeskiri IV/2 |
| EL | Austraalia | 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2
  500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1
  3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2
  3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  750 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1
  Raadiomehaanik, eeskiri IV/2 |
| EL | Kanada | 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2
  500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  Suurema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1
  3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2
  3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  750 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1
  Raadiomehaanik, eeskiri IV/2 |
| EL | Gruusia | 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2
  500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  Suurema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1
  3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2
  3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2
  750 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1
  Raadiomehaanik, eeskiri IV/2 |
| UK | Iraan | Teine tüürimees (vahitüürimees, piiranguteta), eeskiri II/1
  Vanemtüürimees (piiranguteta), eeskiri II/2
  Kapten, eeskiri II/2
  Kolmanda klassi mehaanik (vahimehaanik - Nil), eeskiri III/1
  Teise klassi mehaanik (vanemmehaanik – väiksema kui 3000 kW, teine mehaanik), eeskiri III/2&3
  Vanemmehaanik (vanemmehaanik - Nil), eeskiri III/2 |
| L | Türgi | Tekimeeskond:
  Piirangutega vahitüürimees (eeskiri II/3)
  Piirangutega kapten (eeskiri II/3)
  Vahitüürimees (500-3000-se kogumahutavusega), eeskiri II/1
  Vanemtüürimees (500-3000-se kogumahutavusega), eeskiri II/2
  Kapten (500-3000-se kogumahutavusega), eeskiri II/2
  Piiranguteta vahitüürimees, eeskiri II/1
  Piiranguteta vanemtüürimees, eeskiri II/2
  Piiranguteta kapten, eeskiri II/2 |
| Masinameeskond:
  Mehaanik (750-3000 kW), eeskiri III/1
  Teine mehaanik (750-3000 kW), eeskiri III/3
  Vanemmehaanik (750-3000 kW), eeskiri III/3
  Piiranguteta mehaanik, eeskiri III/1
  Piiranguteta teine mehaanik, eeskiri III/2
  Piiranguteta vanemmehaanik, eeskiri III/2 |
| Raadioside operaator GOC, eeskiri IV/2
  Piirangutega raadioside operaator, eeskiri IV/2 |
| L | Sloveenia | Merelaevad - kõik 3000-se ja suurema kogumahutavusega laevad
  Kapten, eeskiri II/2
  Vanemtüürimees, eeskiri II/2 |
| Merelaevad – kõik 500– 3000-se kogumahutavusega laevad
  Kapten, eeskiri II/2
  Vanemtüürimees, eeskiri II/2
  500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1 |
| Merelaevad – kõik kuni 500-se kogumahutavusega laevad
  Kapten, eeskiri II/3
  Vahitüürimees, eeskiri II/3
  1. klassi raadioelektroonika mehaanik, eeskiri IV/2
  2. klassi raadioelektroonika mehaanik, eeskiri IV/2
  Raadioelektroonika vanemmehaanik, eeskiri IV/2
  Piirangutega raadioelektroonika mehaanik, eeskiri IV/2 |
| Kõik 3000 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laevad
  Vanemmehaanik, eeskiri III/2
  Teine mehaanik, eeskiri III/2 |
| Kõik 750–3000 kW peamasinate efektiivvõimsusega laevad
  Vanemmehaanik, eeskiri III/2
  Teine mehaanik, eeskiri III/2 |
| Kõik 750 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laevad:
  Vahimehaanik, eeskiri III/1 |
| EL | Pakistan | 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2
  500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2
  Suurema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1
  Väiksema kui 500-se kogumahutavusega laeva kapten ja vahitüürimees, eeskiri II/3
  3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2
  750 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1
  750–3000 kW efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik ja teine mehaanik, eeskiri III/3
  GMDSS raadioside personal, eeskiri IV/2
  Eriväljaõpe tankerite kaptenitele ja tüürimeestele, eeskiri V/1 |
| UK | Serbia & Montenegro | (Piiranguteta) vahitüürimees, suurema kui 3000-se kogumahutavusega laevad
  Vanemtüürimees (piiranguteta), suurema kui 3000-se kogumahutavusega laevad
  Kapten (piiranguteta), suurema kui 3000-se kogumahutavusega laevad
  Vanemtüürimees (väiksema kui 3000-se kogumahutavusega)
  Kapten (väiksema kui 3000-se kogumahutavusega)
  Vahitüürimees (väiksema kui 500-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)
  Kapten (väiksema kui 500-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)
  Vahimehaanik (piiranguteta)
  Teine mehaanik (piiranguteta)
  Vanemmehaanik (piiranguteta)
  Teine mehaanik (750-3000 kW efektiivvõimsusega, kohalik rannasõit)
  Vanemmehaanik (750-3000 kW efektiivvõimsusega, kohalik rannasõit) |
| PO | Türgi | Kapten, 3000-se kogumahutavusega
  Vanemtüürimees, 3000-se kogumahutavusega
  Vanemtüürimees, <500; <3000-se kogumahutavusega
  Tüürimees, 500-se kogumahutavusega
  Vanemmehaanik, 3000 kW efektiivvõimsusega
  Vanemmehaanik, 750; <3000 kW efektiivvõimsusega
  Teine mehaanik, 3000 kW efektiivvõimsusega
  Teine tüürimees, 750; <3000 kW efektiivvõimsusega
  Mehaanik, 750 kW efektiivvõimsusega
  Raadioside operaator GOC
  Piirangutega raadioside operaator |

LR

Asjaomane kolmas riik

Asjakohased tunnistused

EL

Indoneesia

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/2

3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/3

3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2

750 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vahitüürimees, eeskiri III/1

Raadiomehaanik, eeskiri IV/2

UK

Korea

1. klassi tüürimees (kapten)

2. klassi tüürimees

3. klassi tüürimees

4. klassi tüürimees (lähisõidukapten)

5. klassi tüürimees

6. klassi tüürimees

IT

Austraalia

Tekimeeskond

1. klassi kapten, eeskiri II/2

1. klassi vanemtüürimees, eeskiri II/2

2. klassi kapten, eeskiri II/2

2. klassi vanemtüürimees, eeskiri II/2

1. klassi teine tüürimees, eeskiri. II/1

2. klassi teine tüürimees, eeskiri II/3

Masinameeskond

1. klassi mehaanik, eeskiri III/2

2. klassi mehaanik, eeskiri III/3

Vahimehaanik, eeskiri III/1

BE

Austraalia

1. klassi teine tüürimees, eeskiri II/1

2. klassi teine tüürimees, eeskiri II/1

1. klassi vanemtüürimees, eeskiri II/2

2. klassi vanemtüürimees, piirang V/ls < 3 000 GT u/l, eeskiri II/2

1. klassi kapten, eeskiri II/2

2. klassi kapten, piirang V/ls < 3 000 GT u/l, eeskiri II/2

Vahimehaanik – mehaanik-universaal (piiranguteta), eeskiri III/1

Teine mehaanik – mehaanik-universaal (piiranguteta), eeskiri III/2

Vanemmehaanik – mehaanik-universaal (piiranguteta), eeskiri III/2

BE

Horvaatia Vabariik

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees

3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees

Kuni 3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees

3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten

Kuni 3000-se kogumahutavusega laeva kapten

Väiksema kui 500-se kogumahutavusega 3. sõidupiirkonnas kasutatava laeva vahitüürimees

Väiksema kui 500-se kogumahutavusega 3. sõidupiirkonnas kasutatava laeva vahikapten

750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vahimehaanik

750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva teine mehaanik

750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik

750–3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik

BE

Filipiinid

Kolmas tüürimees

Teine tüürimees

Vanemtüürimees

Kapten

Neljas mehaanik

Kolmas mehaanik

Teine mehaanik

Vanemmehaanik

BE

Indoneesia

1. klassi tüürimees

2. klassi tüürimees

3. klassi tüürimees

4. klassi tüürimees

1. klassi mehaanik

2. klassi mehaanik

3. klassi mehaanik

BE

Vene Föderatsioon

Kapten

Vanemtüürimees

Vahitüürimees

Väiksema kui 500-se koguvõimsusega rannasõidulaeva kapten

Väiksema kui 500-se koguvõimsusega rannasõidulaeva vahitüürimees

Esimese klassi mehaanik

Teise klassi mehaanik /B

Teise klassi mehaanik /A

Kolmanda klassi mehaanik /B

Kolmanda klassi mehaanik /A

L

Argentiina

Tüürimehe tunnistused

Piloto de Ultramar, eeskiri II/1

Piloto de Ultramar de Primera, eeskiri II/2

Capitan de Ultramar, eeskiri II/2

Mehaaniku tunnistused

Maquinista Naval, eeskiri 111/1

Maquinista Naval de Primera, eeskiri III/2

Maquinista Naval superior, eeskiri III/2

L

Austraalia

Tüürimehe tunnistused

1. klassi teine tüürimees, eeskiri II/1

1. klassi vanemtüürimees, eeskiri II/2

1. klassi kapten (kapten), eeskiri II/2

Mehaaniku tunnistused

Vahimehaanik, eeskiri III/1

2. klassi laevamehaanik, eeskiri III/2

1. klassi laevamehaanik, eeskiri III/2

L

Bulgaaria

Tüürimehe tunnistused

Kolmas tüürimees, eeskiri II/1

Teine tüürimees, eeskiri II/1

Vanemtüürimees, eeskiri II/2

Kapten, eeskiri II/2

Mehaaniku tunnistused

Neljas mehaanik, eeskiri III/1

Kolmas mehaanik, eeskiri III/1

Teine mehaanik, eeskiri III/2

Vanemmehaanik, eeskiri III/2

L

Kanada

Tüürimehe tunnistused

Vahitüürimees, piiranguteta, eeskiri II/1

Kohalike reiside vanemtüürimees, eeskiri II/1

Vahereiside vanemtüürimees, eeskiri II/1

Kohalike reiside kapten, eeskiri II/1

Vahereiside kapten, eeskiri II/2

Rahvusvaheliste reiside kapten, eeskiri II/2

Kapten, eeskiri II/2

Mehaaniku tunnistused

Neljanda klassi mehaanik, eeskiri III/1

Kolmanda klassi mehaanik, eeskiri III/1

Teise klassi mehaanik, eeskiri III/2

Esimese klassi mehaanik, eeskiri III/2

L

Horvaatia

Tüürimehe tunnistused

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees,

eeskiri II/1

3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

Kuni 3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

Kuni 3000-se kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

Mehaaniku tunnistused

750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1

3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2

3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

750–3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/3

L

Eesti

Tüürimehe tunnistused

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees,

eeskiri II/1

Väiksema kui 3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

Väiksema kui 3000-se kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

Mehaaniku tunnistused

750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega mootorlaeva vahimehaanik, eeskiri III/1

Väiksema kui 3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega mootorlaeva teine mehaanik, eeskiri III/2

Väiksema kui 3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega mootorlaeva vanemmehaanik, eeskiri III/3

3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega mootorlaeva teine mehaanik, eeskiri III/2

3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega mootorlaeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

L

India

Tüürimehe tunnistused

Välisriikidesse sõitva laeva kapten, pädevustunnistus (Tekk) 1. klass, eeskiri II/2 (kapten)

Välisriikidesse sõitva laeva esimene tüürimees, pädevustunnistus (Tekk) 2. klass, eeskiri II/2 (vanemtüürimees)

Välisriikidesse sõitva laeva teine tüürimees, pädevustunnistus (Tekk) 3. klass, eeskiri II/1 (vahitüürimees)

Mehaaniku tunnistused

Laevamehaanik, pädevustunnistus (MEO-1) 1. klass (vanemmehaanik), eeskiri III/2

Laevamehaanik, pädevustunnistus (MEO-2) 2. klass (teine mehaanik), eeskiri III/2

Laevamehaanik, pädevustunnistus (EOOW-IV) 4. klass (vahimehaanik), eeskiri III/1

L

Indoneesia

Tüürimehe tunnistused

1. klassi tüürimees (kapten), eeskiri II/2

1. klassi tüürimees, eeskiri II/2

3. klassi tüürimees, eeskiri II/1, II/2.4.1,II/3.5

4. klassi tüürimees, eeskiri II/1, II/3

Mehaaniku tunnistused

1. klassi mehaanik, eeskiri III/2

2. klassi mehaanik, eeskiri III/2

3. klassi mehaanik, eeskiri III/1, III/3

4. klassi mehaanik, eeskiri III/1, III/3

L

Läti

Tüürimehe tunnistused

Suurema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimees,

eeskiri II/1

Kuni 3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

Kuni 3000-se kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

Suurema kui 3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees “Avamere navigaator”, eeskiri II/2

Mehaaniku tunnistused

Suurema kui 750 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1

Kuni 750 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

Suurema kui 3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2

Suurema kui 3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

L

Leedu

3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

500-3000-se kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

500-3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1

Väiksema kui 500-se kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/3

Väiksema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/3

3000 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

3000 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2

750-3000 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

750-3000 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2

750 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1

Väiksema kui 750 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/3

Väiksema kui 750 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/3

L

Madagaskar

Tekimeeskond

1. klassi vanemtüürimees (piiranguteta), eeskiri II/2

2. klassi vanemtüürimees (väiksema kui 3000-se kogumahutavusega), eeskiri II/2

Rannasõidulaeva kapten (väiksema kui 500-se kogumahutavusega, kuni 200 nm kaugusel rannast), eeskiri II/3

Vahitüürimees (piiranguteta), eeskiri II/1

Masinameeskond

1. klassi teine mehaanik (piiranguteta), eeskiri III/2

2. klassi teine mehaanik (väiksema kui 3000-se kogumahutavusega), eeskiri III/3

Vahimehaanik (piiranguteta), eeskiri III/4L

L

Filipiinid

Tüürimehe tunnistused

D1 – kapteni tunnistus, eeskiri II/2

D2 – tüürimehe tunnistus, eeskiri II/2

D3 – teise tüürimehe tunnistus, eeskiri II/1

D4 – kolmanda tüürimehe tunnistus, eeskiri II/1

Mehaaniku tunnistused

E1 – vanemmehaaniku tunnistus, eeskiri III/2

E2 – teise mehaaniku tunnistus, eeskiri III/2

E3 – kolmanda mehaaniku tunnistus, eeskiri III/1

E4 – neljanda mehaaniku tunnistus, eeskiri III/1

L

Poola

Tüürimehe tunnistused

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1

500-3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

3000-se kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

500-3000-se kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

Kohalike rannasõitude vahitüürimees, eeskiri II/3

Kohalike rannasõitude kapten, eeskiri II/3

Mehaaniku tunnistused

Väiksema kui 750 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1

750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1

750-3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/3

3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2

750-3000 kW peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/3

3000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

L

Rumeenia

Tüürimehe tunnistused

3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1

Väiksema kui 200-se kogumahutavusega kohalike rannasõitude laeva kapten, eeskiri II/3

Mehaaniku tunnistused

3000 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

3000 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2

750 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1

L

Vene Föderatsioon

Tüürimehe tunnistused

Kapten, eeskiri II/2

Tüürimees, eeskiri II/2

Vahitüürimees, eeskiri II/1

Väiksema kui 500-se kogumahutavusega kohalike rannasõitude laeva kapten, eeskiri II/3

Väiksema kui 500-se kogumahutavusega kohalike rannasõitude laeva vahitüürimees, eeskiri II/3

Mehaaniku tunnistused

Esimese klassi mehaanik, eeskiri III/2

Teise klassi mehaanik /B, eeskiri III/3

Teise klassi mehaanik /A, eeskiri III/2

Kolmanda klassi mehaanik /B, eeskiri III/3

Kolmanda klassi mehaanik /A, eeskiri III/1

L

Senegal

Tekimeeskond

3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten,

eeskiri II/2

3000-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanem tüürimees, eeskiri II/2

500-3000-se kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

500-3000-se kogumahutavusega laeva vanem tüürimees tunnistus, eeskiri II/2

Masinameeskond

Suurema kui 3000 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

Suurema kui 3000 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2

750-3000 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

750-3000 kW peamasinate efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2

750 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1

L

Ukraina

Tüürimehe tunnistused

Lähireiside navigaator, eeskiri II/1

Avamere navigaator, eeskiri II/2.2.1.1

Lähireiside kapten, eeskiri II/3.5

Avamere kapten, eeskiri II/2.2.1.2

Mehaaniku tunnistused

Kolmanda klassi mehaanik, eeskiri III/1

Teise klassi mehaanik, eeskiri III/2.2.1.1

Esimese klassi mehaanik, eeskiri III/2.2.1.2

IT

Tšehhi Vabariik

Tekimeeskond

Kapten, eeskiri II/2

Tüürimees, eeskiri II/2

Vahitüürimees, eeskiri II/1

Masinameeskond

Vanemmehaanik, eeskiri III/2

Teine mehaanik, eeskiri III/2

Vahimehaanik, eeskiri III/1

UK

Malaisia

Vahitüürimees (piiranguteta)

Vanemtüürimees (piiranguteta)

Kapten (piiranguteta)

Vanemtüürimees (väiksema kui 3000-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)

Kapten (väiksema kui 3000-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)

Vanemtüürimees (suurema kui 3000-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)

Kapten (suurema kui 3000-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)

Vahitüürimees (väiksema kui 500-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)

Kapten (väiksema kui 500-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)

EL

Hiina

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

Suurema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1

3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2

750 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1

Raadiomehaanik, eeskiri IV/2

EL

Austraalia

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1

3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2

750 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1

Raadiomehaanik, eeskiri IV/2

EL

Kanada

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

Suurema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1

3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2

750 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1

Raadiomehaanik, eeskiri IV/2

EL

Gruusia

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

Suurema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1

3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva teine mehaanik, eeskiri III/2

750 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1

Raadiomehaanik, eeskiri IV/2

UK

Iraan

Teine tüürimees (vahitüürimees, piiranguteta), eeskiri II/1

Vanemtüürimees (piiranguteta), eeskiri II/2

Kapten, eeskiri II/2

Kolmanda klassi mehaanik (vahimehaanik - Nil), eeskiri III/1

Teise klassi mehaanik (vanemmehaanik – väiksema kui 3000 kW, teine mehaanik), eeskiri III/2&3

Vanemmehaanik (vanemmehaanik - Nil), eeskiri III/2

L

Türgi

Tekimeeskond:

Piirangutega vahitüürimees (eeskiri II/3)

Piirangutega kapten (eeskiri II/3)

Vahitüürimees (500-3000-se kogumahutavusega), eeskiri II/1

Vanemtüürimees (500-3000-se kogumahutavusega), eeskiri II/2

Kapten (500-3000-se kogumahutavusega), eeskiri II/2

Piiranguteta vahitüürimees, eeskiri II/1

Piiranguteta vanemtüürimees, eeskiri II/2

Piiranguteta kapten, eeskiri II/2

Masinameeskond:

Mehaanik (750-3000 kW), eeskiri III/1

Teine mehaanik (750-3000 kW), eeskiri III/3

Vanemmehaanik (750-3000 kW), eeskiri III/3

Piiranguteta mehaanik, eeskiri III/1

Piiranguteta teine mehaanik, eeskiri III/2

Piiranguteta vanemmehaanik, eeskiri III/2

Raadioside operaator GOC, eeskiri IV/2

Piirangutega raadioside operaator, eeskiri IV/2

L

Sloveenia

Merelaevad - kõik 3000-se ja suurema kogumahutavusega laevad

Kapten, eeskiri II/2

Vanemtüürimees, eeskiri II/2

Merelaevad – kõik 500– 3000-se kogumahutavusega laevad

Kapten, eeskiri II/2

Vanemtüürimees, eeskiri II/2

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1

Merelaevad – kõik kuni 500-se kogumahutavusega laevad

Kapten, eeskiri II/3

Vahitüürimees, eeskiri II/3

1. klassi raadioelektroonika mehaanik, eeskiri IV/2

2. klassi raadioelektroonika mehaanik, eeskiri IV/2

Raadioelektroonika vanemmehaanik, eeskiri IV/2

Piirangutega raadioelektroonika mehaanik, eeskiri IV/2

Kõik 3000 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laevad

Vanemmehaanik, eeskiri III/2

Teine mehaanik, eeskiri III/2

Kõik 750–3000 kW peamasinate efektiivvõimsusega laevad

Vanemmehaanik, eeskiri III/2

Teine mehaanik, eeskiri III/2

Kõik 750 kW ja suurema peamasinate efektiivvõimsusega laevad:

Vahimehaanik, eeskiri III/1

EL

Pakistan

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva kapten, eeskiri II/2

500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees, eeskiri II/2

Suurema kui 500-se kogumahutavusega laeva vahitüürimees, eeskiri II/1

Väiksema kui 500-se kogumahutavusega laeva kapten ja vahitüürimees, eeskiri II/3

3000 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik, eeskiri III/2

750 kW ja suurema efektiivvõimsusega laeva vahimehaanik, eeskiri III/1

750–3000 kW efektiivvõimsusega laeva vanemmehaanik ja teine mehaanik, eeskiri III/3

GMDSS raadioside personal, eeskiri IV/2

Eriväljaõpe tankerite kaptenitele ja tüürimeestele, eeskiri V/1

UK

Serbia & Montenegro

(Piiranguteta) vahitüürimees, suurema kui 3000-se kogumahutavusega laevad

Vanemtüürimees (piiranguteta), suurema kui 3000-se kogumahutavusega laevad

Kapten (piiranguteta), suurema kui 3000-se kogumahutavusega laevad

Vanemtüürimees (väiksema kui 3000-se kogumahutavusega)

Kapten (väiksema kui 3000-se kogumahutavusega)

Vahitüürimees (väiksema kui 500-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)

Kapten (väiksema kui 500-se kogumahutavusega, kohalik rannasõit)

Vahimehaanik (piiranguteta)

Teine mehaanik (piiranguteta)

Vanemmehaanik (piiranguteta)

Teine mehaanik (750-3000 kW efektiivvõimsusega, kohalik rannasõit)

Vanemmehaanik (750-3000 kW efektiivvõimsusega, kohalik rannasõit)

PO

Türgi

Kapten, 3000-se kogumahutavusega

Vanemtüürimees, 3000-se kogumahutavusega

Vanemtüürimees, <500; <3000-se kogumahutavusega

Tüürimees, 500-se kogumahutavusega

Vanemmehaanik, 3000 kW efektiivvõimsusega

Vanemmehaanik, 750; <3000 kW efektiivvõimsusega

Teine mehaanik, 3000 kW efektiivvõimsusega

Teine tüürimees, 750; <3000 kW efektiivvõimsusega

Mehaanik, 750 kW efektiivvõimsusega

Raadioside operaator GOC

Piirangutega raadioside operaator

---

(1)  Madalmaad ja Ühendkuningriik ei toetanud üksikute mereharidus- ja väljaõppealaste asutuste tunnustamist ning tegid valiku kõigi asjaomaste kolmandate riikide heakskiidetud mereharidus- ja väljaõppealaste asutuste tunnustamise kasuks.

---

| 7.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/19

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2005/C 85/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 1. aprillil 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtjad Lehman Brothers Real Estate Partners (“LBREP II”, USA), mis kuulub Lehman Brothers Group kontserni (“Lehman Brothers”, USA), ja Europe Realty Holdings Pte. Ltd. (“Europe Realty”, Singapur) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja IHG Portfolio (“IHG Portfolio”, Ühendkuningriik) üle uue ettevõtja aktsiate või osade ostmise kaudu, mida käsitatakse ühisettevõttena. |
| --- | --- |

1.

1. aprillil 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtjad Lehman Brothers Real Estate Partners (“LBREP II”, USA), mis kuulub Lehman Brothers Group kontserni (“Lehman Brothers”, USA), ja Europe Realty Holdings Pte. Ltd. (“Europe Realty”, Singapur) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja IHG Portfolio (“IHG Portfolio”, Ühendkuningriik) üle uue ettevõtja aktsiate või osade ostmise kaudu, mida käsitatakse ühisettevõttena.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja LBREP II: investeerimisfond; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja LBREP II: investeerimisfond;

| — | ettevõtja Europe Realty: haldusettevõtja, mis tegutseb Euroopas kinnisvara investeeringute alal Singapuri valitsuse nimel; |
| --- | --- |

—

ettevõtja Europe Realty: haldusettevõtja, mis tegutseb Euroopas kinnisvara investeeringute alal Singapuri valitsuse nimel;

| — | ettevõtja IHG Portfolio: neli ettevõtet, kes omavad varana 73 hotellist koosnevat gruppi Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

—

ettevõtja IHG Portfolio: neli ettevõtet, kes omavad varana 73 hotellist koosnevat gruppi Ühendkuningriigis.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr +32 2 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr +32 2 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  Kättesaadav DG COMP koduleheküljel:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

Parandused

| 7.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 85/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 85/20

---

Käesoleva konkursikutse eest vastutav peadirektor võib selle avaldada kavandatud avaldamiskuupäevast kuni üks kuu varem või hiljem, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 63, 15. märts 2005
  )

(2005/C 85/06)

Leheküljel 15 lisa punkti 8 tabeli esimeses veerus:

asendatakse:

“1.2.4.2.2”

järgmisega:

järgmisega:

“1.2.3.3”.

Leheküljel 16 lisa punkti 13 tabeli teise veeru esimeses reas:

asendatakse:

asendatakse:

“1.2.4.2.1”

järgmisega:

järgmisega:

“1.2.3.3”.

---