# Uradni list C 67/18.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 67 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4818. marec 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 67

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4818. marec 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Računsko sodišče |
| 2005/C 067/1 | Posebno poročilo št. 9/2004: Gozdarski ukrepi v okviru politike razvoja podeželja z odgovori Komisije | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Računsko sodišče

2005/C 067/1

Posebno poročilo št. 9/2004: Gozdarski ukrepi v okviru politike razvoja podeželja z odgovori Komisije

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Računsko sodišče

| 18.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 67/1

---

POSEBNO POROČILO št. 9/2004

Gozdarski ukrepi v okviru politike razvoja podeželja z odgovori Komisije

(predloženo v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) Pogodbe ES)

(2005/C 67/01)

KAZALO

| I–XIII | POVZETEK |
| --- | --- |

I–XIII

| 1–13 | UVOD |
| --- | --- |

1–13

| 1–3 | Gozdovi v EU: osnovni podatki |
| --- | --- |

1–3

| 4–6 | Podpora EU za gozdarstvo in strategija EU na področju gozdarstva |
| --- | --- |

4–6

| 7–10 | Finančna pomoč EU za gozdove |
| --- | --- |

7–10

| 11–13 | Revizija Sodišča |
| --- | --- |

11–13

| 14–22 | STRATEGIJA EU IN NJENO IZVAJANJE |
| --- | --- |

14–22

| 14 | Pravni okvir |
| --- | --- |

14

| 15–16 | Trajnostni razvoj in njegovo izvajanje |
| --- | --- |

15–16

| 17–18 | Različne opredelitve „gozda“ v državah članicah |
| --- | --- |

17–18

| 19–22 | Deljeno upravljanje pri izvajanju strategije na področju gozdarstva ni jasno opredeljeno |
| --- | --- |

19–22

| 23–36 | NACIONALNI PROGRAMI ZA GOZDOVE ALI ENAKOVREDNI INSTRUMENTI |
| --- | --- |

23–36

| 34–36 | Komisija še vedno nima popolnih podatkov o gozdarskih ukrepih na ravni držav članic |
| --- | --- |

34–36

| 37–39 | VELIKA PORABA SREDSTEV IZ PREJŠNJEGA PROGRAMSKEGA OBDOBJA |
| --- | --- |

37–39

| 40–42 | ZAPLETEN SISTEM |
| --- | --- |

40–42

| 40–42 | Oteževanje dela organom upravljanja in upravičencem |
| --- | --- |

40–42

| 43–64 | IZVAJANJE GOZDARSKIH UKREPOV |
| --- | --- |

43–64

| 43–57 | Pogozdovanje kmetijskih zemljišč |
| --- | --- |

43–57

| 46 | Širjenje gozdov, združljivo z okoljem |
| --- | --- |

46

| 47 | Upravno izvajanje (nejasna merila za izbiranje projektov) |
| --- | --- |

47

| 48–51 | Nezanesljivo preverjanje predhodne rabe zemljišč |
| --- | --- |

48–51

| 52 | Izračun nadomestila za izgubo dohodka |
| --- | --- |

52

| 53–56 | Nepreverljiva merila za dodelitev statusa kmeta |
| --- | --- |

53–56

| 57 | Pomanjkljiva preverjanja na kraju samem s strani nacionalnih organov |
| --- | --- |

57

| 58–64 | Drugi gozdarski ukrepi |
| --- | --- |

58–64

| 59–61 | Upravičenost do podpore pri zemljiščih v javni lasti |
| --- | --- |

59–61

| 62–63 | Velika poraba sredstev za odpravo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče |
| --- | --- |

62–63

| 64 | Upoštevanje razpisnih postopkov |
| --- | --- |

64

| 65–76 | UČINEK UKREPA POGOZDOVANJA KMETIJSKIH ZEMLJIŠČ |
| --- | --- |

65–76

| 65–69 | Pogozdovanje kmetijskih zemljišč je zelo drago predvsem zaradi nadomestila za izgubo dohodka za obdobje 20 let (gospodarnost) |
| --- | --- |

65–69

| 70–74 | Stopnja pogozdovanja je nizka (uspešnost) |
| --- | --- |

70–74

| 75 | Rezultate bi bilo mogoče doseči ustrezneje (učinkovitost) |
| --- | --- |

75

| 76 | Učinek pogozdovanja je zelo razpršen |
| --- | --- |

76

| 77–78 | UČINEK DRUGIH GOZDARSKIH UKREPOV |
| --- | --- |

77–78

| 79–87 | SKLEPI IN PRIPOROČILA |
| --- | --- |

79–87

PRILOGA I – Dejavnosti Skupnosti na področju gozdarstva v obdobju 1964–1999

PRILOGA II – Opredelitev gozda v posameznih državah članicah

Odgovori Komisije

GLOSAR IZRAZOV

Pogozdovanje kmetijskih zemljišč: Ustvarjanje gozdov in gozdnih zemljišč na kmetijskih zemljiščih (ta politika pogozdovanja je bila prvotno obravnavana v okviru reforme skupne kmetijske politike (SKP) iz leta 1992, in sicer v sklopu politik za izločitev kmetijskih zemljišč iz proizvodnje hrane).

SKP: Skupna kmetijska politika.

Pokrovnost krošenj: Delež površine tal, pokrit z navpično projekcijo drevesne krošnje.

GD: Generalni direktorat.

EKUJS: Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad.

Gozdarska dejavnost: Pogozdovanje in drugi gozdarski ukrepi.

Gozdno območje: Končno poročilo Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o globalni oceni gozdnih virov (Global Forest Resources Assessment – FRA), izdano leta 1995, je gozd opredelilo kot: področje z 20-odstotno pokrovnostjo krošenj za industrijske države in 10-odstotno za države v razvoju.

Gozdarski ukrepi: Ukrepi za (i) okrepitev večstranske vloge gozdov in gozdnih površin ter varovanje pred naravnimi nesrečami (požari, poplavami, viharji itn.) oz. v pomoč pri ponovnem oživljanju gozdov po takih nesrečah; (ii) vzdrževanje in povečevanje ekološke stabilnosti gozdov tam, kjer je varovalna in ekološka vloga gozdov v javnem interesu; ter (iii) pogozdovanje nekmetijskih zemljišč.

Gozdarski načrti: Nacionalni ali podnacionalni gozdarski programi (ali enakovredni instrumenti) so podlaga za podporo za gozdarstvo v EU (1). Predstavljajo okvir za izvajanje trajnostnega upravljanja gozdov. So orodja za načrtovanje, izvajanje in nadziranje gozdarstva in z gozdom povezanih dejavnosti ter zagotavljajo okolje za usmerjeno in usklajeno izvajanje programov in dejavnosti vseh zainteresiranih strani na podlagi medsebojno dogovorjenih ciljev in strategij (2).

Gozdarski strukturni ukrepi: Ukrepi, ki se tičejo razvoja gozdov in gozdarstva, zaščite gozdov pred onesnaženostjo ozračja in požari ter raziskovanja gozdov.

OP: Operativni program.

Odbor STAR: Odbor Komisije za kmetijske strukture in razvoj podeželja.

Trajnostno gozdarstvo: Široko uporabljana opredelitev se glasi: „razvoj, ki zadosti današnjim potrebam, ne da bi ogrožal možnosti prihodnjih generacij, da bodo zadostile svojim potrebam“. Trajnostno upravljanje gozdov tako pomeni iskanje ustreznega ravnovesja med gospodarskimi, okoljskimi in družbenimi vidiki za sedanje in prihodnje generacije.

Gozdno zemljišče/gozdna površina: Končno poročilo Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (UN/FAO) o globalni oceni gozdnih virov, izdano leta 1995, je za države v razvoju kot tako opredelilo zemljišče, ki ima nekaj značilnosti gozda, vendar ni gozd. Na njem so oleseneli elementi, višji od 50 cm in nižji od 7 m, ki pokrivajo več kakor 20 % področja.

POVZETEK

| I. | Gozdovi in gozdna zemljišča pokrivajo 136 milijonov hektarjev (36 %) kopne površine 15 članic Evropske unije pred njeno zadnjo širitvijo. Gozdarstvo in industrijske panoge, ki temeljijo na gozdarstvu, zaposlujejo 2,6 milijona ljudi. Gozdovi prinašajo pomembne okoljske koristi, kot sta ohranjanje favne in flore ter zaščita pred dezertifikacijo. |
| --- | --- |

I.

Gozdovi in gozdna zemljišča pokrivajo 136 milijonov hektarjev (36 %) kopne površine 15 članic Evropske unije pred njeno zadnjo širitvijo. Gozdarstvo in industrijske panoge, ki temeljijo na gozdarstvu, zaposlujejo 2,6 milijona ljudi. Gozdovi prinašajo pomembne okoljske koristi, kot sta ohranjanje favne in flore ter zaščita pred dezertifikacijo.

| II. | Čeprav v pogodbah gozdarstvo ni podrobneje določeno, EU podpira gozdarstvo že od leta 1964. Leta 1998 je Svet sprejel gozdarsko strategijo EU (3), ki je temeljila na dveh ključnih načelih: (a) upravljanje gozdov mora biti trajnostno (4), in (b) gozdovi imajo več funkcij (ekološko, gospodarsko in socialno). |
| --- | --- |

II.

Čeprav v pogodbah gozdarstvo ni podrobneje določeno, EU podpira gozdarstvo že od leta 1964. Leta 1998 je Svet sprejel gozdarsko strategijo EU (3), ki je temeljila na dveh ključnih načelih: (a) upravljanje gozdov mora biti trajnostno (4), in (b) gozdovi imajo več funkcij (ekološko, gospodarsko in socialno).

| III. | Gozdarski ukrepi, razdeljeni na dve skupini – pogozdovanje in drugi gozdarski ukrepi – se od leta 2000 financirajo iz sredstev za razvoj podeželja. V obdobju 2000–2006 znaša načrtovana poraba EU za gozdarstvo 4,7 milijarde EUR, od tega je polovica namenjena za pogozdovanje kmetijskih zemljišč, polovica pa za druge gozdarske ukrepe. |
| --- | --- |

III.

Gozdarski ukrepi, razdeljeni na dve skupini – pogozdovanje in drugi gozdarski ukrepi – se od leta 2000 financirajo iz sredstev za razvoj podeželja. V obdobju 2000–2006 znaša načrtovana poraba EU za gozdarstvo 4,7 milijarde EUR, od tega je polovica namenjena za pogozdovanje kmetijskih zemljišč, polovica pa za druge gozdarske ukrepe.

| IV. | Sodišče je z revizijo ugotavljalo, ali so gozdarski ukrepi temeljili na gozdarskih načrtih oziroma njim ustreznih instrumentih; kako so bili ti ukrepi načrtovani v programih in financirani; kako so jih izvajali in kakšen je bil njihov učinek. Revizijski obiski so bili opravljeni na Komisiji in v največjih državah prejemnicah (v Španiji, Italiji, Franciji ter na Irskem in Portugalskem). Glede na finančno pomembnost in reprezentativnost je bil izbran vzorec projektov, pri katerih so bili opravljeni obiski na kraju samem. |
| --- | --- |

IV.

Sodišče je z revizijo ugotavljalo, ali so gozdarski ukrepi temeljili na gozdarskih načrtih oziroma njim ustreznih instrumentih; kako so bili ti ukrepi načrtovani v programih in financirani; kako so jih izvajali in kakšen je bil njihov učinek. Revizijski obiski so bili opravljeni na Komisiji in v največjih državah prejemnicah (v Španiji, Italiji, Franciji ter na Irskem in Portugalskem). Glede na finančno pomembnost in reprezentativnost je bil izbran vzorec projektov, pri katerih so bili opravljeni obiski na kraju samem.

| V. | Gozdarska strategija EU temelji na predpostavki, da se cilji gozdarske politike medsebojno dopolnjujejo (predvsem gospodarski, okoljski in socialni), v resnici pa si pogosto nasprotujejo. Ker pojem „gozd“ ni enotno opredeljen, je težko spremljati, v kolikšni meri so bili doseženi posamezni cilji (glej odstavke od 15 do 18). |
| --- | --- |

V.

Gozdarska strategija EU temelji na predpostavki, da se cilji gozdarske politike medsebojno dopolnjujejo (predvsem gospodarski, okoljski in socialni), v resnici pa si pogosto nasprotujejo. Ker pojem „gozd“ ni enotno opredeljen, je težko spremljati, v kolikšni meri so bili doseženi posamezni cilji (glej odstavke od 15 do 18).

| VI. | Upravljanje gozdarske strategije EU si delijo Komisija in države članice. Odgovornost za ocenjevanje, v kolikšni meri financirani projekti prispevajo k doseganju strategije EU, ni jasno določena (glej odstavke od 19 do 22). |
| --- | --- |

VI.

Upravljanje gozdarske strategije EU si delijo Komisija in države članice. Odgovornost za ocenjevanje, v kolikšni meri financirani projekti prispevajo k doseganju strategije EU, ni jasno določena (glej odstavke od 19 do 22).

| VII. | Države članice morajo od leta 2000 svoje gozdarske ukrepe izvajati na podlagi nacionalnih ali podnacionalnih programov za razvoj gozdov. Vendar pa ti niso vedno izdelani, kjer pa so, pa se po vsebini precej razlikujejo. Kjer ni bilo programov za gozdove, je Komisija sprejela programe za razvoj podeželja in operativne programe kot enakovredne nacionalnim programom. Vendar pa je na njihovo oceno vplivala notranja organizacija Komisije in časovni pritisk. Podatki Komisije o pomoči, ki jo države članice namenjajo gozdarstvu, so še vedno pomanjkljivi (glej odstavke od 23 do 36). |
| --- | --- |

VII.

Države članice morajo od leta 2000 svoje gozdarske ukrepe izvajati na podlagi nacionalnih ali podnacionalnih programov za razvoj gozdov. Vendar pa ti niso vedno izdelani, kjer pa so, pa se po vsebini precej razlikujejo. Kjer ni bilo programov za gozdove, je Komisija sprejela programe za razvoj podeželja in operativne programe kot enakovredne nacionalnim programom. Vendar pa je na njihovo oceno vplivala notranja organizacija Komisije in časovni pritisk. Podatki Komisije o pomoči, ki jo države članice namenjajo gozdarstvu, so še vedno pomanjkljivi (glej odstavke od 23 do 36).

| VIII. | Pomoč v gozdarstvu se izvaja z orodji za pripravo načrtov za razvoj podeželja, vendar pa jo ovira velika poraba sredstev za gozdarstvo v okviru spremljevalnih ukrepov skupne kmetijske politike, ki so bili sprejeti že prej. Zaradi dolgega pogodbenega obdobja za gozdarstvo ne ostaja veliko manevrskega prostora: večina razpoložljivega denarja je bila dejansko že dodeljenega v obliki spremljevalnih ukrepov skupne kmetijske politike (glej odstavke od 37 do 39). |
| --- | --- |

VIII.

Pomoč v gozdarstvu se izvaja z orodji za pripravo načrtov za razvoj podeželja, vendar pa jo ovira velika poraba sredstev za gozdarstvo v okviru spremljevalnih ukrepov skupne kmetijske politike, ki so bili sprejeti že prej. Zaradi dolgega pogodbenega obdobja za gozdarstvo ne ostaja veliko manevrskega prostora: večina razpoložljivega denarja je bila dejansko že dodeljenega v obliki spremljevalnih ukrepov skupne kmetijske politike (glej odstavke od 37 do 39).

| IX. | Sistem, ki se uporablja za izvajanje gozdarskih ukrepov, je zelo zapleten. To povzroča težave tako organom upravljanja kot upravičencem (glej odstavke od 40 do 42). |
| --- | --- |

IX.

Sistem, ki se uporablja za izvajanje gozdarskih ukrepov, je zelo zapleten. To povzroča težave tako organom upravljanja kot upravičencem (glej odstavke od 40 do 42).

| X. | Pri reviziji so bile ugotovljene številne pomanjkljivosti pri izvajanju gozdarskih ukrepov (glej odstavke od 43 do 58 in od 62 do 64), in sicer:






  — | pri določanju prednostnih zemljišč za pogozdovanje so bile ugotovljene različne razlage, |
| --- | --- | --- |

X.

Pri reviziji so bile ugotovljene številne pomanjkljivosti pri izvajanju gozdarskih ukrepov (glej odstavke od 43 do 58 in od 62 do 64), in sicer:

—

pri določanju prednostnih zemljišč za pogozdovanje so bile ugotovljene različne razlage,

| — | pomanjkanje jasnih smernic Skupnosti glede zagotavljanja združljivosti z okoljem, |
| --- | --- |

—

pomanjkanje jasnih smernic Skupnosti glede zagotavljanja združljivosti z okoljem,

| — | nejasna merila za izbiro projektov, |
| --- | --- |

—

nejasna merila za izbiro projektov,

| — | nezadovoljivi mehanizmi za odločanje o upravičenosti v zvezi z rabo zemljišč, izgubo dohodka in ugotavljanje, ali imajo upravičenci status kmeta, |
| --- | --- |

—

nezadovoljivi mehanizmi za odločanje o upravičenosti v zvezi z rabo zemljišč, izgubo dohodka in ugotavljanje, ali imajo upravičenci status kmeta,

| — | pomanjkljivo preverjanje pravilnosti zahtevkov na kraju samem, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivo preverjanje pravilnosti zahtevkov na kraju samem,

| — | potreba po izboljšanju kontrolnih postopkov za oddajanje javnih naročil. |
| --- | --- |

—

potreba po izboljšanju kontrolnih postopkov za oddajanje javnih naročil.

| XI. | Občine pri izvajanju pogozdovanja ne prejemajo pomoči za gojenje sadik in mladih nasadov. Ker nekatere od teh lokalnih oblasti nimajo zadostnih finančnih sredstev, obstaja nevarnost, da bodo projekti, za katere so prejele precejšnjo pomoč EU, v naslednjih letih propadli (glej odstavke od 59 do 61). |
| --- | --- |

XI.

Občine pri izvajanju pogozdovanja ne prejemajo pomoči za gojenje sadik in mladih nasadov. Ker nekatere od teh lokalnih oblasti nimajo zadostnih finančnih sredstev, obstaja nevarnost, da bodo projekti, za katere so prejele precejšnjo pomoč EU, v naslednjih letih propadli (glej odstavke od 59 do 61).

| XII. | Širjenje gozdnih površin s subvencioniranim pogozdovanjem kmetijskih zemljišč je zelo drago predvsem zaradi nadomestil, ki jih je treba izplačati za izgubo kmetijskega dohodka v naslednjih 20 letih. Razen tega so rezultati precej skromni in bi jih bilo mogoče doseči ceneje (glej odstavke od 65 do 78). |
| --- | --- |

XII.

Širjenje gozdnih površin s subvencioniranim pogozdovanjem kmetijskih zemljišč je zelo drago predvsem zaradi nadomestil, ki jih je treba izplačati za izgubo kmetijskega dohodka v naslednjih 20 letih. Razen tega so rezultati precej skromni in bi jih bilo mogoče doseči ceneje (glej odstavke od 65 do 78).

| XIII. | Ponovno je treba pregledati več vidikov sheme pomoči. Predvsem bi morala Komisija ugotoviti, kako bi bilo lahko pogozdovanje učinkovitejše in cenejše za proračun EU, ob tem pa upoštevati spreminjajoče se potrebe javnosti in dejstvo, da Skupnost v svoji zakonodaji poudarja predvsem skrb za okolje (glej odstavke od 79 do 87). |
| --- | --- |

XIII.

Ponovno je treba pregledati več vidikov sheme pomoči. Predvsem bi morala Komisija ugotoviti, kako bi bilo lahko pogozdovanje učinkovitejše in cenejše za proračun EU, ob tem pa upoštevati spreminjajoče se potrebe javnosti in dejstvo, da Skupnost v svoji zakonodaji poudarja predvsem skrb za okolje (glej odstavke od 79 do 87).

UVOD

Gozdovi v EU: osnovni podatki

| 1. | Gozdovi in druge gozdne površine obsegajo 136 milijonov hektarjev (5), kar predstavlja približno 36 % celotne površine EU. Gozdovi so v prid turizmu in veljajo za pomembno sestavino evropske narave, saj so dom številnim vrstam sesalcev, ptic in plazilcev. Varujejo pred širjenjem puščav, plazovi in vetrom. |
| --- | --- |

1.

Gozdovi in druge gozdne površine obsegajo 136 milijonov hektarjev (5), kar predstavlja približno 36 % celotne površine EU. Gozdovi so v prid turizmu in veljajo za pomembno sestavino evropske narave, saj so dom številnim vrstam sesalcev, ptic in plazilcev. Varujejo pred širjenjem puščav, plazovi in vetrom.

| 2. | Gozdovi imajo velik družbeno-gospodarski pomen. Okoli 65 % gozdov je v zasebni lasti približno 12 milijonov lastnikov v EU. Vendar so lastniške strukture znotraj EU zelo raznolike. V Grčiji in na Irskem je država lastnica približno dveh tretjin gozdnih zemljišč. V Belgiji, Franciji, Nemčiji, Italiji, Luksemburgu in Španiji so glavni lastniki gozdov lokalne skupnosti, v nordijskih državah pa prevladujejo zasebne posesti. Z gospodarskega vidika je EU-15 druga največja proizvajalka papirja in žaganega lesa na svetu ter tretja največja izvoznica gozdnih proizvodov. Vrednost proizvodnje industrijskih panog, ki temeljijo na gozdarstvu, znaša skoraj 300 milijard EUR, kar pomeni 10 % celotne vrednosti proizvodnje v EU (5). |
| --- | --- |

2.

Gozdovi imajo velik družbeno-gospodarski pomen. Okoli 65 % gozdov je v zasebni lasti približno 12 milijonov lastnikov v EU. Vendar so lastniške strukture znotraj EU zelo raznolike. V Grčiji in na Irskem je država lastnica približno dveh tretjin gozdnih zemljišč. V Belgiji, Franciji, Nemčiji, Italiji, Luksemburgu in Španiji so glavni lastniki gozdov lokalne skupnosti, v nordijskih državah pa prevladujejo zasebne posesti. Z gospodarskega vidika je EU-15 druga največja proizvajalka papirja in žaganega lesa na svetu ter tretja največja izvoznica gozdnih proizvodov. Vrednost proizvodnje industrijskih panog, ki temeljijo na gozdarstvu, znaša skoraj 300 milijard EUR, kar pomeni 10 % celotne vrednosti proizvodnje v EU (5).

| 3. | Gozdarski sektor je pomemben delodajalec, še posebej na podeželskih območjih EU. Po oceni Komisije (6) naj bi bilo v sektorju neposredno zaposlenih 2,6 milijona ljudi. |
| --- | --- |

3.

Gozdarski sektor je pomemben delodajalec, še posebej na podeželskih območjih EU. Po oceni Komisije (6) naj bi bilo v sektorju neposredno zaposlenih 2,6 milijona ljudi.

Podpora EU za gozdarstvo in strategija EU na področju gozdarstva

| 4. | EU podpira gozdarstvo od leta 1964. Več kakor 30 let je bila ta podpora sestavljena iz ukrepov za izboljšanje gozdarskih struktur, po letu 1992 pa obsega tudi pogozdovanje kmetijskih zemljišč. Nova pobuda je bila dana 15. decembra 1998, ko je Svet sprejel resolucijo (7), ki določa strategijo EU na področju gozdarstva. |
| --- | --- |

4.

EU podpira gozdarstvo od leta 1964. Več kakor 30 let je bila ta podpora sestavljena iz ukrepov za izboljšanje gozdarskih struktur, po letu 1992 pa obsega tudi pogozdovanje kmetijskih zemljišč. Nova pobuda je bila dana 15. decembra 1998, ko je Svet sprejel resolucijo (7), ki določa strategijo EU na področju gozdarstva.

| 5. | Strategija določa okvir za gozdarske dejavnosti, kar odpira možnost za vključevanje gozdov v druge politike ter spodbuja sodelovalen in transparenten pristop za vse „udeležene strani“ (8). Strategija temelji na predhodno sprejetih mednarodnih obveznostih Skupnosti in držav članic, uporabili pa naj bi jo s pomočjo nacionalnih ali regionalnih gozdarskih načrtov. |
| --- | --- |

5.

Strategija določa okvir za gozdarske dejavnosti, kar odpira možnost za vključevanje gozdov v druge politike ter spodbuja sodelovalen in transparenten pristop za vse „udeležene strani“ (8). Strategija temelji na predhodno sprejetih mednarodnih obveznostih Skupnosti in držav članic, uporabili pa naj bi jo s pomočjo nacionalnih ali regionalnih gozdarskih načrtov.

| 6. | Strategijo usmerjata dve vodilni načeli:






  (a) | upravljanje z gozdovi naj bi bilo trajnostno (9); |
| --- | --- | --- |

6.

Strategijo usmerjata dve vodilni načeli:

(a)

upravljanje z gozdovi naj bi bilo trajnostno (9);

| (b) | gozdovi imajo večstransko (ekološko, gospodarsko in družbeno) vlogo. |
| --- | --- |

(b)

gozdovi imajo večstransko (ekološko, gospodarsko in družbeno) vlogo.

Finančna pomoč EU za gozdove

| 7. | V obdobju med 1992 in 1999 je bilo za pogozdovanje kmetijskih zemljišč porabljenih okoli 1 500 milijonov EUR. V skladu z načrti bi naj v obdobju 2000–2006 prispevek EU znašal 2 387 milijonov EUR za pogozdovalne ukrepe in 2 420 milijonov EUR za druge gozdarske ukrepe (10) (glej Tabelo). |
| --- | --- |

7.

V obdobju med 1992 in 1999 je bilo za pogozdovanje kmetijskih zemljišč porabljenih okoli 1 500 milijonov EUR. V skladu z načrti bi naj v obdobju 2000–2006 prispevek EU znašal 2 387 milijonov EUR za pogozdovalne ukrepe in 2 420 milijonov EUR za druge gozdarske ukrepe (10) (glej Tabelo).

Image

| 8. | Od leta 2000 so bili gozdarski izdatki na podlagi Uredbe (ES) št. 1257/1999 (11) vključeni v podporo za razvoj podeželja. Namen take podpore je še posebej promovirati enega ali več izmed naslednjih ciljev (člen 29):






  — | trajnostno upravljanje gozdov in razvoj gozdarstva, |
| --- | --- | --- |

8.

Od leta 2000 so bili gozdarski izdatki na podlagi Uredbe (ES) št. 1257/1999 (11) vključeni v podporo za razvoj podeželja. Namen take podpore je še posebej promovirati enega ali več izmed naslednjih ciljev (člen 29):

—

trajnostno upravljanje gozdov in razvoj gozdarstva,

| — | ohranjanje in izboljševanje gozdnih virov, |
| --- | --- |

—

ohranjanje in izboljševanje gozdnih virov,

| — | širjenje gozdnih površin. |
| --- | --- |

—

širjenje gozdnih površin.

Določena sta bila dva različna tipa dejavnosti:

| (a) | pogozdovanje (12) (člen 31); |
| --- | --- |

(a)

pogozdovanje (12) (člen 31);

| (b) | drugi gozdarski ukrepi (13) (člena 30 in 32). |
| --- | --- |

(b)

drugi gozdarski ukrepi (13) (člena 30 in 32).

| 9. | Vsa finančna podpora EU za pogozdovanje kmetijskih zemljišč bremeni Jamstveni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada. Pogozdovanje „drugih“ zemljišč financira Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, če gre za regije, ki sodijo, kar zadeva strukturne sklade, v „Cilj 1“ (14), drugod pa Jamstveni oddelek. |
| --- | --- |

9.

Vsa finančna podpora EU za pogozdovanje kmetijskih zemljišč bremeni Jamstveni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada. Pogozdovanje „drugih“ zemljišč financira Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, če gre za regije, ki sodijo, kar zadeva strukturne sklade, v „Cilj 1“ (14), drugod pa Jamstveni oddelek.

| 10. | Številke v Tabeli prikazujejo različne pristope k izvajanju strategije, ki so jih sprejele države članice. Severne države EU (Švedska in Finska) so že precej gozdnate, zato nimajo omembe vredne politike pogozdovanja, temveč se raje posvečajo drugim prednostnim nalogam razvoja podeželja. Izdatki so največji v Španiji, Italiji in na Portugalskem, ki se ne le soočajo z veliko nevarnostjo škode v gozdovih zaradi požarov in suše, temveč tudi promovirajo pogozdovalne ukrepe zaradi gospodarskih, družbenih in okoljskih razlogov. |
| --- | --- |

10.

Številke v Tabeli prikazujejo različne pristope k izvajanju strategije, ki so jih sprejele države članice. Severne države EU (Švedska in Finska) so že precej gozdnate, zato nimajo omembe vredne politike pogozdovanja, temveč se raje posvečajo drugim prednostnim nalogam razvoja podeželja. Izdatki so največji v Španiji, Italiji in na Portugalskem, ki se ne le soočajo z veliko nevarnostjo škode v gozdovih zaradi požarov in suše, temveč tudi promovirajo pogozdovalne ukrepe zaradi gospodarskih, družbenih in okoljskih razlogov.

Revizija Sodišča

| 11. | Prejšnja revizija pogozdovanja kmetijskih zemljišč (15), ki jo je izvedlo Sodišče, je pripeljala do sklepa, da ni bilo opravljenih dovolj analiz učinka in da države članice premalo ocenjujejo in spremljajo izvajanje ukrepov. |
| --- | --- |

11.

Prejšnja revizija pogozdovanja kmetijskih zemljišč (15), ki jo je izvedlo Sodišče, je pripeljala do sklepa, da ni bilo opravljenih dovolj analiz učinka in da države članice premalo ocenjujejo in spremljajo izvajanje ukrepov.

| 12. | Pričujoča revizija je obravnavala gozdarske ukrepe v okviru Uredbe o razvoju podeželja, povzete v odstavku 8 zgoraj (16). Glavni cilji revizije Sodišča so bili ugotoviti:






  — | ali gozdarski ukrepi temeljijo na gozdarskih načrtih ali na enakovrednih instrumentih, |
| --- | --- | --- |

12.

Pričujoča revizija je obravnavala gozdarske ukrepe v okviru Uredbe o razvoju podeželja, povzete v odstavku 8 zgoraj (16). Glavni cilji revizije Sodišča so bili ugotoviti:

—

ali gozdarski ukrepi temeljijo na gozdarskih načrtih ali na enakovrednih instrumentih,

| — | kako so bili taki ukrepi načrtovani in financirani, |
| --- | --- |

—

kako so bili taki ukrepi načrtovani in financirani,

| — | kako so bili izvedeni, |
| --- | --- |

—

kako so bili izvedeni,

| — | kakšen je bil učinek ukrepov z vidika gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti. |
| --- | --- |

—

kakšen je bil učinek ukrepov z vidika gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti.

| 13. | Revizijski obiski so bili opravljeni na Komisiji (Generalni direktorat za kmetijstvo), kjer so pregledali informacije o izvajanju strategije. Opravljene so bile tudi revizije upravljanja gozdarskih ukrepov in projektov s strani nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov v državah članicah, ki so glavne prejemnice (Španija, Portugalska, Italija, Irska in Francija). 34 projektov, izbranih na podlagi njihovega finančnega pomena in reprezentativnosti ukrepov, je bilo obiskanih na kraju samem. |
| --- | --- |

13.

Revizijski obiski so bili opravljeni na Komisiji (Generalni direktorat za kmetijstvo), kjer so pregledali informacije o izvajanju strategije. Opravljene so bile tudi revizije upravljanja gozdarskih ukrepov in projektov s strani nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov v državah članicah, ki so glavne prejemnice (Španija, Portugalska, Italija, Irska in Francija). 34 projektov, izbranih na podlagi njihovega finančnega pomena in reprezentativnosti ukrepov, je bilo obiskanih na kraju samem.

STRATEGIJA EU IN NJENO IZVAJANJE

Pravni okvir

| 14. | V Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti ni določb v zvezi s skupno gozdarsko politiko, ravno tako pa členi Pogodbe ES v zvezi s skupno kmetijsko politiko ne podajajo tržnih določb za gozdarske proizvode, kakršen je npr. les. Namesto tega so bili gozdarski ukrepi Skupnosti izvajani na podlagi določb Pogodbe ES za druge politike (17).

  Priloga I povzema glavne gozdarske dejavnosti, izvajane v preteklosti. |
| --- | --- |

14.

V Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti ni določb v zvezi s skupno gozdarsko politiko, ravno tako pa členi Pogodbe ES v zvezi s skupno kmetijsko politiko ne podajajo tržnih določb za gozdarske proizvode, kakršen je npr. les. Namesto tega so bili gozdarski ukrepi Skupnosti izvajani na podlagi določb Pogodbe ES za druge politike (17).

Priloga I povzema glavne gozdarske dejavnosti, izvajane v preteklosti.

Trajnostni razvoj in njegovo izvajanje

| 15. | Koncept trajnostnega razvoja je bil razvit na mednarodnih konferencah in je večinoma povezan s političnimi zavezami. Konferenci v Helsinkih in Lizboni, prva leta 1993 oz. druga leta 1998, sta z določitvijo niza kazalnikov za spremljanje izrecneje opredelili koncept trajnostnega upravljanja gozdov. Kljub temu pa je ta koncept ohlapen, saj temelji na združevanju ciljev (predvsem gospodarskih, okoljskih in družbenih) ter namenov (denimo varovanja biotske raznovrstnosti in produktivnosti), ki si lahko nasprotujejo. |
| --- | --- |

15.

Koncept trajnostnega razvoja je bil razvit na mednarodnih konferencah in je večinoma povezan s političnimi zavezami. Konferenci v Helsinkih in Lizboni, prva leta 1993 oz. druga leta 1998, sta z določitvijo niza kazalnikov za spremljanje izrecneje opredelili koncept trajnostnega upravljanja gozdov. Kljub temu pa je ta koncept ohlapen, saj temelji na združevanju ciljev (predvsem gospodarskih, okoljskih in družbenih) ter namenov (denimo varovanja biotske raznovrstnosti in produktivnosti), ki si lahko nasprotujejo.

| 16. | Zdi se, da je bilo še posebej težko doseči ustrezno ravnotežje med gospodarskimi, ekološkimi in družbenimi cilji. Zainteresirane strani ravnotežje razumejo na različne načine, odvisno od svojih lastnih interesov, obstajajo pa tudi nasprotja med udeleženimi stranmi. V eni izmed obiskanih držav članic so politiko močno kritizirale okoljske nevladne organizacije, ki so trdile, da je preveč osredotočena na gospodarske vidike, potrebe po ohranjanju biotske raznovrstnosti pa ne upošteva dovolj. Druge države članice so premalo upoštevale družbene vidike gozdov. Diagram prikazuje različne sestavine trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

16.

Zdi se, da je bilo še posebej težko doseči ustrezno ravnotežje med gospodarskimi, ekološkimi in družbenimi cilji. Zainteresirane strani ravnotežje razumejo na različne načine, odvisno od svojih lastnih interesov, obstajajo pa tudi nasprotja med udeleženimi stranmi. V eni izmed obiskanih držav članic so politiko močno kritizirale okoljske nevladne organizacije, ki so trdile, da je preveč osredotočena na gospodarske vidike, potrebe po ohranjanju biotske raznovrstnosti pa ne upošteva dovolj. Druge države članice so premalo upoštevale družbene vidike gozdov. Diagram prikazuje različne sestavine trajnostnega razvoja.

Image

Različne opredelitve „gozda“ v državah članicah

| 17. | Države članice ne uporabljajo enotne opredelitve gozdnih površin. Obstaja sicer mednarodna opredelitev (razvila jo je Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo – FAO (18)), vendar je, kakor poudarja poročilo, ki ga je pripravila Evropska komisija (19), vse države članice ne uporabljajo na enak način. |
| --- | --- |

17.

Države članice ne uporabljajo enotne opredelitve gozdnih površin. Obstaja sicer mednarodna opredelitev (razvila jo je Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo – FAO (18)), vendar je, kakor poudarja poročilo, ki ga je pripravila Evropska komisija (19), vse države članice ne uporabljajo na enak način.

| 18. | Priloga II prikazuje razlike med opredelitvami gozda, ki jih uporabljajo države članice. Če bi, denimo, uporabili opredelitev gozdnega območja, kakršno uporablja Irska, bi bila celotna z gozdom pokrita površina v EU za približno 5 odstotkov manjša, če pa bi uporabili luksemburško opredelitev, bi bil obseg gozdov za približno 3 odstotke (20) večji. Eden izmed ciljev podpore EU za gozdarstvo je širjenje gozdnih površin, vendar pa je ob odsotnosti skupne opredelitve težko spremljati, v kakšni meri je cilj dosežen. |
| --- | --- |

18.

Priloga II prikazuje razlike med opredelitvami gozda, ki jih uporabljajo države članice. Če bi, denimo, uporabili opredelitev gozdnega območja, kakršno uporablja Irska, bi bila celotna z gozdom pokrita površina v EU za približno 5 odstotkov manjša, če pa bi uporabili luksemburško opredelitev, bi bil obseg gozdov za približno 3 odstotke (20) večji. Eden izmed ciljev podpore EU za gozdarstvo je širjenje gozdnih površin, vendar pa je ob odsotnosti skupne opredelitve težko spremljati, v kakšni meri je cilj dosežen.

Deljeno upravljanje pri izvajanju strategije na področju gozdarstva ni jasno opredeljeno

| 19. | Upravljanje strategije EU na področju gozdarstva je razdeljeno med Komisijo in države članice. Različne odgovornosti za izvajanje strategije v okviru Uredbe o razvoju podeželja so:






  (a) | raven I: strategijo je predlagala Komisija
   (21) (nato pa jo je sprejel Svet); pri tem so bile upoštevane mednarodne obveznosti in glavna koncepta trajnostnega razvoja in večstranske vloge gozda; |
| --- | --- | --- |

19.

Upravljanje strategije EU na področju gozdarstva je razdeljeno med Komisijo in države članice. Različne odgovornosti za izvajanje strategije v okviru Uredbe o razvoju podeželja so:

(a)

raven I: strategijo je predlagala Komisija
   (21) (nato pa jo je sprejel Svet); pri tem so bile upoštevane mednarodne obveznosti in glavna koncepta trajnostnega razvoja in večstranske vloge gozda;

| (b) | raven II: v skladu z načelom subsidiarnosti so države članice odgovorne za načrtovanje in izvajanje nacionalnih programov za gozdove ali enakovrednih instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

raven II: v skladu z načelom subsidiarnosti so države članice odgovorne za načrtovanje in izvajanje nacionalnih programov za gozdove ali enakovrednih instrumentov;

| (c) | raven III: gozdarske ukrepe sofinancirajo države članice in proračun Skupnosti v skladu z določili Uredbe (ES) št. 1257/1999, ki opredeljuje strukturo in zahteve gozdarskih ukrepov; |
| --- | --- |

(c)

raven III: gozdarske ukrepe sofinancirajo države članice in proračun Skupnosti v skladu z določili Uredbe (ES) št. 1257/1999, ki opredeljuje strukturo in zahteve gozdarskih ukrepov;

| (d) | raven IV: posamezne projekte odobrijo in upravljajo nacionalne, regionalne ali lokalne oblasti v državah članicah. |
| --- | --- |

(d)

raven IV: posamezne projekte odobrijo in upravljajo nacionalne, regionalne ali lokalne oblasti v državah članicah.

| 20. | Tako morajo gozdarski ukrepi držav članic ustrezati zahtevam Uredbe (ES) št. 1257/1999, za kar nosi finančno odgovornost Komisija (22), vključno z oceno njihove kakovosti (učinkovitosti, uspešnosti, gospodarnosti), države članice pa so odgovorne za pripravo in izvajanje nacionalnih programov, ki izvajajo te ukrepe (23). |
| --- | --- |

20.

Tako morajo gozdarski ukrepi držav članic ustrezati zahtevam Uredbe (ES) št. 1257/1999, za kar nosi finančno odgovornost Komisija (22), vključno z oceno njihove kakovosti (učinkovitosti, uspešnosti, gospodarnosti), države članice pa so odgovorne za pripravo in izvajanje nacionalnih programov, ki izvajajo te ukrepe (23).

| 21. | Revizija je ugotovila, da ne Komisija ne države članice niso prevzele odgovornosti za ugotavljanje, ali projekt prispeva k izpolnjevanju strategije EU za gozdarstvo. Poleg tega nacionalni organi niso sistematično ugotavljali, ali projekt, ki mu je bilo odobreno sofinanciranje EU, ustreza strategiji in njenim ciljem. |
| --- | --- |

21.

Revizija je ugotovila, da ne Komisija ne države članice niso prevzele odgovornosti za ugotavljanje, ali projekt prispeva k izpolnjevanju strategije EU za gozdarstvo. Poleg tega nacionalni organi niso sistematično ugotavljali, ali projekt, ki mu je bilo odobreno sofinanciranje EU, ustreza strategiji in njenim ciljem.

| 22. | Pojasniti je treba odgovornosti in vloge Komisije in držav članic, ki izvajajo strategijo, in sicer ne le zato, da bi v splošnem okrepili učinkovito upravljanje, temveč zato, da bi kar najbolj povečali učinek financiranja s strani EU na gozdarstvo. To bo tudi pomagalo Komisiji, da v celoti izpolni zakonske zahteve glede finančne odgovornosti za izvajanje proračuna. |
| --- | --- |

22.

Pojasniti je treba odgovornosti in vloge Komisije in držav članic, ki izvajajo strategijo, in sicer ne le zato, da bi v splošnem okrepili učinkovito upravljanje, temveč zato, da bi kar najbolj povečali učinek financiranja s strani EU na gozdarstvo. To bo tudi pomagalo Komisiji, da v celoti izpolni zakonske zahteve glede finančne odgovornosti za izvajanje proračuna.

NACIONALNI PROGRAMI ZA GOZDOVE ALI ENAKOVREDNI INSTRUMENTI

| 23. | Kakor je bilo nakazano v odstavku 19(a) in kakor je določeno v osnovni Uredbi o podpori za razvoj podeželja (24), so morale države članice od leta 1999 svoje gozdarske ukrepe za razvoj podeželja opreti na nacionalne ali podnacionalne programe za gozdove ali njim enakovredne instrumente. |
| --- | --- |

23.

Kakor je bilo nakazano v odstavku 19(a) in kakor je določeno v osnovni Uredbi o podpori za razvoj podeželja (24), so morale države članice od leta 1999 svoje gozdarske ukrepe za razvoj podeželja opreti na nacionalne ali podnacionalne programe za gozdove ali njim enakovredne instrumente.

| 24. | Študija (25), ki jo je sofinancirala Komisija, katere cilj je bil oblikovalcem politike priskrbeti izboljšana sredstva za oblikovanje in izvajanje nacionalnih programov za gozdove, je preučila obstoj takih programov v državah članicah. Izkazalo se je, da se njihova razpoložljivost in vsebina močno razlikujeta. Študija ugotavlja, da nekatere države članice celo do leta 2001 niso imele tovrstnih programov, druge so jih razvijale, le nekaj držav pa jih je že izvajalo. |
| --- | --- |

24.

Študija (25), ki jo je sofinancirala Komisija, katere cilj je bil oblikovalcem politike priskrbeti izboljšana sredstva za oblikovanje in izvajanje nacionalnih programov za gozdove, je preučila obstoj takih programov v državah članicah. Izkazalo se je, da se njihova razpoložljivost in vsebina močno razlikujeta. Študija ugotavlja, da nekatere države članice celo do leta 2001 niso imele tovrstnih programov, druge so jih razvijale, le nekaj držav pa jih je že izvajalo.

| 25. | Dejansko je šele aprila 2003 prišlo do odločitve za skupni pristop k opredeljevanju načel nacionalnih programov za gozdove (26). |
| --- | --- |

25.

Dejansko je šele aprila 2003 prišlo do odločitve za skupni pristop k opredeljevanju načel nacionalnih programov za gozdove (26).

| 26. | Glavni problemi, ki jih je izpostavila študija, so bili, da je proces razvijanja programov za gozdove počasen in da so nejasno formulirani ter da je njihovo izvajanje, kadar so na voljo, razdrobljeno. Študija je ugotovila, da sta med vzroki za to stanje veliko število akterjev ter ohlapnost koncepta trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

26.

Glavni problemi, ki jih je izpostavila študija, so bili, da je proces razvijanja programov za gozdove počasen in da so nejasno formulirani ter da je njihovo izvajanje, kadar so na voljo, razdrobljeno. Študija je ugotovila, da sta med vzroki za to stanje veliko število akterjev ter ohlapnost koncepta trajnostnega razvoja.

| 27. | Če ni gozdarskih programov, Uredba dopušča, da podpora za gozdarstvo temelji na enakovrednih instrumentih (27). Uredba jasno pravi, da mora biti instrument enakovreden ter da mora predstavljati in upravičevati zvezo med strategijo EU na področju gozdarstva in nacionalnimi gozdarskimi ukrepi, ki jih sofinancira EU. Komisija je programe za razvoj podeželja (Rural Development Plans – RDP) in operativne programe (OP) sprejela kot enakovredne gozdarskim programom. |
| --- | --- |

27.

Če ni gozdarskih programov, Uredba dopušča, da podpora za gozdarstvo temelji na enakovrednih instrumentih (27). Uredba jasno pravi, da mora biti instrument enakovreden ter da mora predstavljati in upravičevati zvezo med strategijo EU na področju gozdarstva in nacionalnimi gozdarskimi ukrepi, ki jih sofinancira EU. Komisija je programe za razvoj podeželja (Rural Development Plans – RDP) in operativne programe (OP) sprejela kot enakovredne gozdarskim programom.

| 28. | Vendar RDP v okviru izvajanja politike za razvoj podeželja povezujejo različne ukrepe za razvoj podeželja. V splošnem se ne osredotočajo na gozdarstvo, temveč na druge kmetijske prednostne naloge, za katere se v resnici porabi večina finančnih sredstev. Medtem ko so gozdarski programi osredotočeni na prednostne naloge, povezane z gozdovi, med katere sodi tudi izvajanje strategije, so gozdarski ukrepi, kakor jih določajo programi za razvoj podeželja, ponavadi marginalnega pomena v primerjavi z bolj v kmetijstvo usmerjenimi ukrepi v okviru drugega stebra skupne kmetijske politike. |
| --- | --- |

28.

Vendar RDP v okviru izvajanja politike za razvoj podeželja povezujejo različne ukrepe za razvoj podeželja. V splošnem se ne osredotočajo na gozdarstvo, temveč na druge kmetijske prednostne naloge, za katere se v resnici porabi večina finančnih sredstev. Medtem ko so gozdarski programi osredotočeni na prednostne naloge, povezane z gozdovi, med katere sodi tudi izvajanje strategije, so gozdarski ukrepi, kakor jih določajo programi za razvoj podeželja, ponavadi marginalnega pomena v primerjavi z bolj v kmetijstvo usmerjenimi ukrepi v okviru drugega stebra skupne kmetijske politike.

| 29. | Poleg tega je na oceno Komisije glede enakovrednosti instrumentov vplivalo dvoje: časovne omejitve in notranja organizacija, kot je pojasnjena spodaj. |
| --- | --- |

29.

Poleg tega je na oceno Komisije glede enakovrednosti instrumentov vplivalo dvoje: časovne omejitve in notranja organizacija, kot je pojasnjena spodaj.

| 30. | V skladu z zakonodajo (28) so morale nacionalne oblasti do konca leta 1999 Komisiji predložiti tako programe za razvoj podeželja kakor operativne programe. Programsko obdobje se je začelo 1. januarja 2000. Na koncu leta 1999 in na začetku leta 2000 je imela Komisija izjemno veliko dela in več mesecev so morale enote Komisije v zelo kratkem času oceniti velike količine dokumentov (29). |
| --- | --- |

30.

V skladu z zakonodajo (28) so morale nacionalne oblasti do konca leta 1999 Komisiji predložiti tako programe za razvoj podeželja kakor operativne programe. Programsko obdobje se je začelo 1. januarja 2000. Na koncu leta 1999 in na začetku leta 2000 je imela Komisija izjemno veliko dela in več mesecev so morale enote Komisije v zelo kratkem času oceniti velike količine dokumentov (29).

| 31. | Pred odobritvijo načrtov je pogosto prišlo do obširnih razprav in pogajanj med Komisijo in nacionalnimi organi. Gozdarski ukrepi so bili le eden izmed predmetov razprave, sledile pa so številne dopolnitve. Postopek odobritve je za večino držav članic trajal več kakor leto, tako da so bili programi in načrti odobreni celo šele leta 2001. |
| --- | --- |

31.

Pred odobritvijo načrtov je pogosto prišlo do obširnih razprav in pogajanj med Komisijo in nacionalnimi organi. Gozdarski ukrepi so bili le eden izmed predmetov razprave, sledile pa so številne dopolnitve. Postopek odobritve je za večino držav članic trajal več kakor leto, tako da so bili programi in načrti odobreni celo šele leta 2001.

| 32. | Eden izmed razlogov za to je, da pri postopku odobritve programov za razvoj podeželja in operativnih programov (30) s strani Komisije, in tako tudi pri odobritvi gozdarskih ukrepov, sodeluje več različnih generalnih direktoratov in enot. Generalni direktorat za kmetijstvo je bil odgovoren za analizo programov za razvoj podeželja. Za razliko od tega je operativne programe večinoma koordiniral Generalni direktorat za regionalno politiko. Z vprašanji, povezanimi z gozdom, se ukvarja skupaj več kot osem enot v okviru Generalnega direktorata za kmetijstvo in sedem drugih generalnih direktoratov (na primer GD za okolje, za energijo in promet, za zdravje in varstvo potrošnikov). Razdelitev z gozdom povezanih vprašanj med toliko oddelkov Komisije ogroža usklajenost in otežuje sprejemanje odločitev. |
| --- | --- |

32.

Eden izmed razlogov za to je, da pri postopku odobritve programov za razvoj podeželja in operativnih programov (30) s strani Komisije, in tako tudi pri odobritvi gozdarskih ukrepov, sodeluje več različnih generalnih direktoratov in enot. Generalni direktorat za kmetijstvo je bil odgovoren za analizo programov za razvoj podeželja. Za razliko od tega je operativne programe večinoma koordiniral Generalni direktorat za regionalno politiko. Z vprašanji, povezanimi z gozdom, se ukvarja skupaj več kot osem enot v okviru Generalnega direktorata za kmetijstvo in sedem drugih generalnih direktoratov (na primer GD za okolje, za energijo in promet, za zdravje in varstvo potrošnikov). Razdelitev z gozdom povezanih vprašanj med toliko oddelkov Komisije ogroža usklajenost in otežuje sprejemanje odločitev.

| 33. | Na to vprašanje je že leta 1997 opozoril Ekonomsko-socialni odbor (31), ki je zapisal: „odgovornost za pripravo in izvajanje ključnih zakonov in uredb EU, ki zadevajo gozdarstvo, je razdeljena med različne generalne direktorate Evropske komisije. Iz tega razloga je cilje gozdarske politike težko skladno upoštevati“. |
| --- | --- |

33.

Na to vprašanje je že leta 1997 opozoril Ekonomsko-socialni odbor (31), ki je zapisal: „odgovornost za pripravo in izvajanje ključnih zakonov in uredb EU, ki zadevajo gozdarstvo, je razdeljena med različne generalne direktorate Evropske komisije. Iz tega razloga je cilje gozdarske politike težko skladno upoštevati“.

Komisija še vedno nima popolnih podatkov o gozdarskih ukrepih na ravni držav članic

| 34. | Da bi Komisija lahko ocenila, ali so gozdarski ukrepi v državah članicah, ki niso financirani iz proračuna EU, skladni z gozdarskimi ukrepi, ki jih financira EU, potrebuje informacije o njih. Vendar Komisija teh informacij ni imela na voljo, ko je bila predlagana in sprejeta Uredba (ES) št. 1257/1999, in to se do sedaj ni spremenilo. Po mnenju Komisije države članice same nimajo popisa različnih gozdarskih ukrepov. |
| --- | --- |

34.

Da bi Komisija lahko ocenila, ali so gozdarski ukrepi v državah članicah, ki niso financirani iz proračuna EU, skladni z gozdarskimi ukrepi, ki jih financira EU, potrebuje informacije o njih. Vendar Komisija teh informacij ni imela na voljo, ko je bila predlagana in sprejeta Uredba (ES) št. 1257/1999, in to se do sedaj ni spremenilo. Po mnenju Komisije države članice same nimajo popisa različnih gozdarskih ukrepov.

| 35. | Komisija mora biti obveščena o državni pomoči v gozdarskem sektorju (in drugih sektorjih), enota Generalnega direktorata za kmetijstvo, odgovorna za gozdarstvo, pa prejme kopijo informacij, ki jih pošljejo države članice. Vendar popis teh pomoči ni bil narejen. |
| --- | --- |

35.

Komisija mora biti obveščena o državni pomoči v gozdarskem sektorju (in drugih sektorjih), enota Generalnega direktorata za kmetijstvo, odgovorna za gozdarstvo, pa prejme kopijo informacij, ki jih pošljejo države članice. Vendar popis teh pomoči ni bil narejen.

| 36. | Cilj raziskovalnega projekta (ki ga koordinira Evropski gozdarski inštitut), ki ga financira EU, je pridobiti zanesljivejše podatke o javnem financiranju gozdarskega sektorja; prvi rezultati naj bi bili na voljo v letu 2004. Take temeljne informacije o obstoječih finančnih instrumentih in njihovih učinkih naj bi bile bistveni predpogoj za začetek kakršnega koli dodatnega financiranja s strani EU. |
| --- | --- |

36.

Cilj raziskovalnega projekta (ki ga koordinira Evropski gozdarski inštitut), ki ga financira EU, je pridobiti zanesljivejše podatke o javnem financiranju gozdarskega sektorja; prvi rezultati naj bi bili na voljo v letu 2004. Take temeljne informacije o obstoječih finančnih instrumentih in njihovih učinkih naj bi bile bistveni predpogoj za začetek kakršnega koli dodatnega financiranja s strani EU.

VELIKA PORABA SREDSTEV IZ PREJŠNJEGA PROGRAMSKEGA OBDOBJA

| 37. | Kot je bilo že omenjeno, uporabo programov za razvoj podeželja ovira velika poraba sredstev za gozdarstvo za spremljevalne ukrepe skupne kmetijske politike. Zaradi dolgih pogodbenih rokov za gozdarstvo ni veliko manevrskega prostora: veliko razpoložljivega denarja je v resnici že bilo dodeljenega v obliki spremljevalnih ukrepov skupne kmetijske politike, ki so podrobno opisani spodaj. |
| --- | --- |

37.

Kot je bilo že omenjeno, uporabo programov za razvoj podeželja ovira velika poraba sredstev za gozdarstvo za spremljevalne ukrepe skupne kmetijske politike. Zaradi dolgih pogodbenih rokov za gozdarstvo ni veliko manevrskega prostora: veliko razpoložljivega denarja je v resnici že bilo dodeljenega v obliki spremljevalnih ukrepov skupne kmetijske politike, ki so podrobno opisani spodaj.

| 38. | Pogodbe o pogozdovanju, sklenjene pred letom 2000 (ko je bil ukrep financiran kot spremljevalni ukrep reforme skupne kmetijske politike), ki veljajo največ 20 let, so porabile precej sredstev za pogozdovalne ukrepe kot del razvoja podeželja. V resnici je bila v obdobju 2000–2002 večina sredstev, dodeljenih pogozdovanju v programskem obdobju 2000–2006, porabljena za prejšnje pogodbe v okviru programov spremljevalnih ukrepov. Posledično še ni mogoče opaziti nobenih dodatnih okoljskih koristi, dasiravno so bile okoljske omejitve v novem programskem obdobju precej okrepljene, saj v splošnem za večino uporabljenih sredstev veljajo manj stroge zaveze, pogodbeno dogovorjene pred letom 2000. |
| --- | --- |

38.

Pogodbe o pogozdovanju, sklenjene pred letom 2000 (ko je bil ukrep financiran kot spremljevalni ukrep reforme skupne kmetijske politike), ki veljajo največ 20 let, so porabile precej sredstev za pogozdovalne ukrepe kot del razvoja podeželja. V resnici je bila v obdobju 2000–2002 večina sredstev, dodeljenih pogozdovanju v programskem obdobju 2000–2006, porabljena za prejšnje pogodbe v okviru programov spremljevalnih ukrepov. Posledično še ni mogoče opaziti nobenih dodatnih okoljskih koristi, dasiravno so bile okoljske omejitve v novem programskem obdobju precej okrepljene, saj v splošnem za večino uporabljenih sredstev veljajo manj stroge zaveze, pogodbeno dogovorjene pred letom 2000.

| 39. | Sedem let trajajoče programsko obdobje ni v skladu s pogodbami o pogozdovanju, ki utegnejo in pogosto tudi zares trajajo 20 let. Še posebej upravičenčeva pravica do letne premije za vsak hektar, ki naj bi pokrivala domnevno izgubo dohodka za čas do 20 let, močno presega finančna sredstva, ki so na voljo v programih. |
| --- | --- |

39.

Sedem let trajajoče programsko obdobje ni v skladu s pogodbami o pogozdovanju, ki utegnejo in pogosto tudi zares trajajo 20 let. Še posebej upravičenčeva pravica do letne premije za vsak hektar, ki naj bi pokrivala domnevno izgubo dohodka za čas do 20 let, močno presega finančna sredstva, ki so na voljo v programih.

ZAPLETEN SISTEM

Oteževanje dela organom upravljanja in upravičencem

| 40. | Kakor je nakazano v odstavku 5, so finančne ureditve zapletene. Zahteva, da organi upravljanja uporabljajo dva niza pravil, predstavlja precejšnjo in nepotrebno komplikacijo. Preverjanja dejavnosti, ki naj bi jih opravljale države članice, so različna glede na to, ali je dejavnosti financiral Jamstveni oddelek ali Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (32). Ta dvojnost sistemov zmanjšuje njuno jasnost in uspešnost. Na konferenci v Salzburgu o razvoju podeželja so ta sistem kritizirale različne udeležene strani (33). |
| --- | --- |

40.

Kakor je nakazano v odstavku 5, so finančne ureditve zapletene. Zahteva, da organi upravljanja uporabljajo dva niza pravil, predstavlja precejšnjo in nepotrebno komplikacijo. Preverjanja dejavnosti, ki naj bi jih opravljale države članice, so različna glede na to, ali je dejavnosti financiral Jamstveni oddelek ali Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (32). Ta dvojnost sistemov zmanjšuje njuno jasnost in uspešnost. Na konferenci v Salzburgu o razvoju podeželja so ta sistem kritizirale različne udeležene strani (33).

| 41. | Regulativni okvir je bil ob različnih priložnostih dopolnjen. Nazadnje so bile leta 2003 vpeljane različne dopolnitve, izmed katerih sta dve še posebej pomembni. Za nekatere investicije v gozdarstvo so bili znova dovoljeni standardni stroški na enoto, medtem ko so bili prej zahtevani računi ali enakovredni dokumenti, ki so dokazovali nastale izdatke. Poleg tega ni več v uporabi sistem sankcioniranja, ki je temeljil na zahtevah integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS) (34) za plačila na površino, in sicer z veljavnostjo za nazaj do 1. januarja 2000. Posledično ni jasno, katere sankcije naj bi uporabili, če pride do razlik med prijavljenimi površinami in površinami, ugotovljenimi pri preverjanju. |
| --- | --- |

41.

Regulativni okvir je bil ob različnih priložnostih dopolnjen. Nazadnje so bile leta 2003 vpeljane različne dopolnitve, izmed katerih sta dve še posebej pomembni. Za nekatere investicije v gozdarstvo so bili znova dovoljeni standardni stroški na enoto, medtem ko so bili prej zahtevani računi ali enakovredni dokumenti, ki so dokazovali nastale izdatke. Poleg tega ni več v uporabi sistem sankcioniranja, ki je temeljil na zahtevah integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS) (34) za plačila na površino, in sicer z veljavnostjo za nazaj do 1. januarja 2000. Posledično ni jasno, katere sankcije naj bi uporabili, če pride do razlik med prijavljenimi površinami in površinami, ugotovljenimi pri preverjanju.

| 42. | Sistem je enako zapleten tudi za upravičence. Da bi izkoristili ukrepe, morajo upravičenci pripraviti celo do 22 dokumentov. Čas za predložitev informacij je kratek, to pa še dodatno zapleta dejstvo, da prijavni roki niso vselej znani vnaprej. Posledica tega je, da prijave v vseh obiskanih državah članicah ponavadi v imenu upravičencev predložijo specializirane agencije in svetovalci, kar povečuje administrativno breme (v Italiji, na Irskem, v Španiji, na Portugalskem, v Franciji). |
| --- | --- |

42.

Sistem je enako zapleten tudi za upravičence. Da bi izkoristili ukrepe, morajo upravičenci pripraviti celo do 22 dokumentov. Čas za predložitev informacij je kratek, to pa še dodatno zapleta dejstvo, da prijavni roki niso vselej znani vnaprej. Posledica tega je, da prijave v vseh obiskanih državah članicah ponavadi v imenu upravičencev predložijo specializirane agencije in svetovalci, kar povečuje administrativno breme (v Italiji, na Irskem, v Španiji, na Portugalskem, v Franciji).

IZVAJANJE GOZDARSKIH UKREPOV

Pogozdovanje kmetijskih zemljišč

| 43. | V obdobju 1992–1999 je pogozdovanje kmetijskih zemljišč urejala Uredba (EGS) št. 2080/92. To je bil spremljevalni ukrep skupne kmetijske politike, obvezen za države članice, katerega namen je bil spodbujati alternativno uporabo kmetijskih zemljišč in razvoj gozdarskih dejavnosti na kmetijah. |
| --- | --- |

43.

V obdobju 1992–1999 je pogozdovanje kmetijskih zemljišč urejala Uredba (EGS) št. 2080/92. To je bil spremljevalni ukrep skupne kmetijske politike, obvezen za države članice, katerega namen je bil spodbujati alternativno uporabo kmetijskih zemljišč in razvoj gozdarskih dejavnosti na kmetijah.

| 44. | Za obdobje 2000–2006 pomeni pogozdovanje kmetijskih zemljišč, kakor določa člen 31 Uredbe (ES) št. 1257/1999, spreminjanje kmetijskih zemljišč v gozdove ali gozdne površine. Cilj pogozdovanja je promoviranje širjenja gozdnih površin, če je to v skladu z Uredbo (ES) št. 1257/1999 (glej odstavek 8). Podpora se dodeli, če je sajenje prilagojeno lokalnim razmeram in združljivo z okoljem. Kmetijska zemljišča, upravičena do podpore, določi država članica, mednje pa sodijo zlasti njive, travniki, trajni pašniki in zemljišča, uporabljena za trajne kulture, kjer se redno kmetuje (Uredba (ES) št. 445/2002, člen 26). |
| --- | --- |

44.

Za obdobje 2000–2006 pomeni pogozdovanje kmetijskih zemljišč, kakor določa člen 31 Uredbe (ES) št. 1257/1999, spreminjanje kmetijskih zemljišč v gozdove ali gozdne površine. Cilj pogozdovanja je promoviranje širjenja gozdnih površin, če je to v skladu z Uredbo (ES) št. 1257/1999 (glej odstavek 8). Podpora se dodeli, če je sajenje prilagojeno lokalnim razmeram in združljivo z okoljem. Kmetijska zemljišča, upravičena do podpore, določi država članica, mednje pa sodijo zlasti njive, travniki, trajni pašniki in zemljišča, uporabljena za trajne kulture, kjer se redno kmetuje (Uredba (ES) št. 445/2002, člen 26).

| 45. | Posledično se je pogozdovanje kmetijskih zemljišč od spodbujanja alternativne rabe kmetijskih zemljišč, kakor določa Uredba (EGS) št. 2080/92, preusmerilo k spodbujanju širjenja gozdnih površin, če je to v skladu z Uredbo (ES) št. 1257/1999. Poleg tega je pogozdovanje zdaj del programov za razvoj podeželja, ki jih države članice upravljajo, izvajajo in kontrolirajo po lastnih merilih. Pogozdovanje ni več obvezno. |
| --- | --- |

45.

Posledično se je pogozdovanje kmetijskih zemljišč od spodbujanja alternativne rabe kmetijskih zemljišč, kakor določa Uredba (EGS) št. 2080/92, preusmerilo k spodbujanju širjenja gozdnih površin, če je to v skladu z Uredbo (ES) št. 1257/1999. Poleg tega je pogozdovanje zdaj del programov za razvoj podeželja, ki jih države članice upravljajo, izvajajo in kontrolirajo po lastnih merilih. Pogozdovanje ni več obvezno.

Širjenje gozdov, združljivo z okoljem

| 46. | Pri prednostnem določanju zemljišč za pogozdovanje so bile ugotovljene različne interpretacije, upoštevajoče okoljske vidike. V nekaterih državah so imela prednost nekakovostna in malo vredna zemljišča na izpostavljenih pobočjih, pri čemer je bil namen preprečevanje erozije (v Španiji), kar pomeni, da so bile upoštevane okoljske potrebe, vendar pa ni bila vselej izpolnjena zahteva, da gre za kmetijsko zemljišče. V drugih državah (v Italiji, na Portugalskem), v katerih so primerljive podnebne razmere in podobne okoljske potrebe, je bilo ugotovljeno spreminjanje zelo kakovostnih in veliko vrednih kmetijskih zemljišč v gozdove. Ni bilo jasnih operativnih ciljev, razen tega pa niso bile izdane smernice za določanje prednosti pri pogozdovanju, ki bi zagotavljale skladnost s strategijo, še posebej v delu, ki se nanaša na okolje. V treh izmed petih obiskanih držav članic pred odobritvijo projekta niso opravili nikakršnih sistematičnih preverjanj, da bi ocenili združljivost z okoljem (v Španiji, na Portugalskem, v Franciji), v eni izmed držav članic (na Irskem) pa je bilo pri enem izmed obiskanih projektov ugotovljeno, da ni bil predhodno odobren, dasiravno je bilo to v postopku predvideno. |
| --- | --- |

46.

Pri prednostnem določanju zemljišč za pogozdovanje so bile ugotovljene različne interpretacije, upoštevajoče okoljske vidike. V nekaterih državah so imela prednost nekakovostna in malo vredna zemljišča na izpostavljenih pobočjih, pri čemer je bil namen preprečevanje erozije (v Španiji), kar pomeni, da so bile upoštevane okoljske potrebe, vendar pa ni bila vselej izpolnjena zahteva, da gre za kmetijsko zemljišče. V drugih državah (v Italiji, na Portugalskem), v katerih so primerljive podnebne razmere in podobne okoljske potrebe, je bilo ugotovljeno spreminjanje zelo kakovostnih in veliko vrednih kmetijskih zemljišč v gozdove. Ni bilo jasnih operativnih ciljev, razen tega pa niso bile izdane smernice za določanje prednosti pri pogozdovanju, ki bi zagotavljale skladnost s strategijo, še posebej v delu, ki se nanaša na okolje. V treh izmed petih obiskanih držav članic pred odobritvijo projekta niso opravili nikakršnih sistematičnih preverjanj, da bi ocenili združljivost z okoljem (v Španiji, na Portugalskem, v Franciji), v eni izmed držav članic (na Irskem) pa je bilo pri enem izmed obiskanih projektov ugotovljeno, da ni bil predhodno odobren, dasiravno je bilo to v postopku predvideno.

Upravno izvajanje (nejasna merila za izbiranje projektov)

| 47. | Za večino ukrepov je bilo prijavljenih več projektov, kakor je bilo razpoložljivih sredstev. Posledično je bilo treba izmed upravičenih prijav izbrati projekte, ki bodo financirani. Kljub smernicam, ki jih je izdala Komisija (35), je revizija pri postopku izbiranja projektov odkrila številne pomanjkljivosti: pogosto ni bilo jasnih, transparentnih in objektivnih meril za določanje prednosti in izbiro izmed različnih prijav projektov (v Italiji, Španiji, na Portugalskem, v Franciji). Pogosto je bilo uporabljeno načelo „kdor prvi pride, prvi melje“ (36). Včasih so bili izbirni postopki nezadostno dokumentirani. Ni bilo pravega informacijskega sistema za registriranje zavrnjenih ali izključenih prijav (v Italiji, na Portugalskem). |
| --- | --- |

47.

Za večino ukrepov je bilo prijavljenih več projektov, kakor je bilo razpoložljivih sredstev. Posledično je bilo treba izmed upravičenih prijav izbrati projekte, ki bodo financirani. Kljub smernicam, ki jih je izdala Komisija (35), je revizija pri postopku izbiranja projektov odkrila številne pomanjkljivosti: pogosto ni bilo jasnih, transparentnih in objektivnih meril za določanje prednosti in izbiro izmed različnih prijav projektov (v Italiji, Španiji, na Portugalskem, v Franciji). Pogosto je bilo uporabljeno načelo „kdor prvi pride, prvi melje“ (36). Včasih so bili izbirni postopki nezadostno dokumentirani. Ni bilo pravega informacijskega sistema za registriranje zavrnjenih ali izključenih prijav (v Italiji, na Portugalskem).

Nezanesljivo preverjanje predhodne rabe zemljišč

| 48. | Pomemben vidik pogozdovalnih ukrepov je ta, da mora biti zemljišče, če naj bo upravičeno do podpore, predhodno rabljeno v kmetijske namene. Predhodna raba zemljišča določa tudi nadomestilo za izgubo dohodka, ki je višje, kadar gre za bolj donosne predhodne rabe. Iz tega razloga je zelo pomembno, da so vzpostavljeni zanesljivi sistemi za preverjanje, ali so informacije, predložene zaradi upravičevanja ravni nadomestila, točne (37). |
| --- | --- |

48.

Pomemben vidik pogozdovalnih ukrepov je ta, da mora biti zemljišče, če naj bo upravičeno do podpore, predhodno rabljeno v kmetijske namene. Predhodna raba zemljišča določa tudi nadomestilo za izgubo dohodka, ki je višje, kadar gre za bolj donosne predhodne rabe. Iz tega razloga je zelo pomembno, da so vzpostavljeni zanesljivi sistemi za preverjanje, ali so informacije, predložene zaradi upravičevanja ravni nadomestila, točne (37).

| 49. | Med revizijo je bilo ugotovljeno, da v večini primerov predložene informacije izhajajo iz izjav samih prosilcev. V večini primerov so prijavili, da so v preteklosti gojili pridelke, za katere so mogoča najvišja nadomestila, denimo pšenico. Vendar pa uprava ni uporabila nobenih učinkovitih postopkov, s katerimi bi preverila verodostojnost teh izjav. Zlasti ni bilo nikakršnih sistematičnih preverjanj, kateri pridelki so bili v prejšnjih letih prijavljeni v integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu (38) (v Italiji, na Irskem, v Španiji, na Portugalskem). Nekatere uprave so sprejemale katastrske podatke (nekateri so bili zastareli) kot zadostne, da upravičijo izjavo (v Španiji, na Irskem). Druge so nespornost izjav preverjale med obiski na kraju samem, ki so jih izvajali upravni organi, preden je bila investicija odobrena (v Italiji, na Irskem). Vendar ti obiski, čeprav so bili koristni, niso vselej omogočali natančne identifikacije pridelka, ki so ga v preteklosti gojili na zemljišču. |
| --- | --- |

49.

Med revizijo je bilo ugotovljeno, da v večini primerov predložene informacije izhajajo iz izjav samih prosilcev. V večini primerov so prijavili, da so v preteklosti gojili pridelke, za katere so mogoča najvišja nadomestila, denimo pšenico. Vendar pa uprava ni uporabila nobenih učinkovitih postopkov, s katerimi bi preverila verodostojnost teh izjav. Zlasti ni bilo nikakršnih sistematičnih preverjanj, kateri pridelki so bili v prejšnjih letih prijavljeni v integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu (38) (v Italiji, na Irskem, v Španiji, na Portugalskem). Nekatere uprave so sprejemale katastrske podatke (nekateri so bili zastareli) kot zadostne, da upravičijo izjavo (v Španiji, na Irskem). Druge so nespornost izjav preverjale med obiski na kraju samem, ki so jih izvajali upravni organi, preden je bila investicija odobrena (v Italiji, na Irskem). Vendar ti obiski, čeprav so bili koristni, niso vselej omogočali natančne identifikacije pridelka, ki so ga v preteklosti gojili na zemljišču.

| 50. | V nekaterih primerih je bilo visoko nadomestilo dohodka odobreno, četudi so bila okoliška zemljišča nekakovostna in so jih v času obiska uporabljali kot pašnike za ovce (na Irskem). V drugih primerih so bile ugotovljene sporne okoliščine glede predhodne rabe zemljišča (v Španiji), saj je bilo zemljišče že leta opuščeno. |
| --- | --- |

50.

V nekaterih primerih je bilo visoko nadomestilo dohodka odobreno, četudi so bila okoliška zemljišča nekakovostna in so jih v času obiska uporabljali kot pašnike za ovce (na Irskem). V drugih primerih so bile ugotovljene sporne okoliščine glede predhodne rabe zemljišča (v Španiji), saj je bilo zemljišče že leta opuščeno.

| 51. | Med revizijo je bilo ugotovljeno, da se je referenčno obdobje za utemeljitev klasifikacije zemljišča kot kmetijskega med državami članicami precej razlikovalo. V eni izmed držav članic (v Španiji) je bilo to obdobje petkrat daljše od obdobja, ki so ga uporabljale druge obiskane države članice (10 let v primerjavi z dvema). Tako dolgo obdobje povečuje težave pri preverjanju rabe zemljišča v preteklosti in zbuja dvome, ali je bilo zemljišče zares rabljeno kot kmetijsko. Revizija je odkrila sporne primere zemljišč, ki jim je bila priznana kmetijska raba v preteklosti. Jasno je, da je potreben usklajen pristop in Komisija bi morala pripraviti smernice. |
| --- | --- |

51.

Med revizijo je bilo ugotovljeno, da se je referenčno obdobje za utemeljitev klasifikacije zemljišča kot kmetijskega med državami članicami precej razlikovalo. V eni izmed držav članic (v Španiji) je bilo to obdobje petkrat daljše od obdobja, ki so ga uporabljale druge obiskane države članice (10 let v primerjavi z dvema). Tako dolgo obdobje povečuje težave pri preverjanju rabe zemljišča v preteklosti in zbuja dvome, ali je bilo zemljišče zares rabljeno kot kmetijsko. Revizija je odkrila sporne primere zemljišč, ki jim je bila priznana kmetijska raba v preteklosti. Jasno je, da je potreben usklajen pristop in Komisija bi morala pripraviti smernice.

Izračun nadomestila za izgubo dohodka

| 52. | Znesek na hektar, ki naj bi bil plačan kot nadomestilo za izgubo dohodka za obdobje do 20 let, je določen v programih za razvoj podeželja. Pravna podlaga (Uredba (ES) št. 1257/1999) ne zahteva, da države članice v svojem predlaganem načrtu upravičijo izračun teh zneskov, medtem ko je za kmetijske okoljske ukrepe to potrebno. Na to vprašanje je Sodišče v preteklosti že opozorilo (39). Revizija v državah članicah je odkrila, da so bili zneski, določeni za nadomestila za izgubo dohodka, v mejah, ki jih določa Uredba. Vendar skoraj v nobeni izmed obiskanih držav članic niso predložili zadovoljive dokumentacije, ki bi utemeljevala izgubljen dohodek, določen kot nadomestilo v programih za razvoj podeželja (v Italiji, na Irskem, v Španiji, na Portugalskem). Te ključne informacije bi morale biti predložene in Komisija bi jih morala preučiti. |
| --- | --- |

52.

Znesek na hektar, ki naj bi bil plačan kot nadomestilo za izgubo dohodka za obdobje do 20 let, je določen v programih za razvoj podeželja. Pravna podlaga (Uredba (ES) št. 1257/1999) ne zahteva, da države članice v svojem predlaganem načrtu upravičijo izračun teh zneskov, medtem ko je za kmetijske okoljske ukrepe to potrebno. Na to vprašanje je Sodišče v preteklosti že opozorilo (39). Revizija v državah članicah je odkrila, da so bili zneski, določeni za nadomestila za izgubo dohodka, v mejah, ki jih določa Uredba. Vendar skoraj v nobeni izmed obiskanih držav članic niso predložili zadovoljive dokumentacije, ki bi utemeljevala izgubljen dohodek, določen kot nadomestilo v programih za razvoj podeželja (v Italiji, na Irskem, v Španiji, na Portugalskem). Te ključne informacije bi morale biti predložene in Komisija bi jih morala preučiti.

Nepreverljiva merila za dodelitev statusa kmeta

| 53. | Drug vidik nadomestila za izgubo dohodka je, da upravičenec prejme višje nadomestilo, če je kmet. Merila za pridobitev statusa kmeta so v državah članicah različna, različni pa so tudi pogoji, določeni v Uredbi (EGS) št. 2080/92 in v Uredbi (ES) št. 1257/1999. Ponavadi se uporabljena merila opirajo na delovni čas, porabljen za kmetovanje, in na dohodek iz tega. |
| --- | --- |

53.

Drug vidik nadomestila za izgubo dohodka je, da upravičenec prejme višje nadomestilo, če je kmet. Merila za pridobitev statusa kmeta so v državah članicah različna, različni pa so tudi pogoji, določeni v Uredbi (EGS) št. 2080/92 in v Uredbi (ES) št. 1257/1999. Ponavadi se uporabljena merila opirajo na delovni čas, porabljen za kmetovanje, in na dohodek iz tega.

| 54. | Revizija je ugotovila, da je bilo zelo težko preveriti, ali je upravičenec zares kmet. Zlasti deleža časa, ki je v resnici porabljen za kmetijske dejavnosti, ponavadi ni mogoče preveriti. Tako je status kmeta znova odvisen od izjave samega upravičenca, da so kriteriji izpolnjeni (v Italiji, na Irskem, na Portugalskem). |
| --- | --- |

54.

Revizija je ugotovila, da je bilo zelo težko preveriti, ali je upravičenec zares kmet. Zlasti deleža časa, ki je v resnici porabljen za kmetijske dejavnosti, ponavadi ni mogoče preveriti. Tako je status kmeta znova odvisen od izjave samega upravičenca, da so kriteriji izpolnjeni (v Italiji, na Irskem, na Portugalskem).

| 55. | Revizija je odkrila sporne primere upravičencev, ki so bili plačani kot kmetje. Primeri, ki jih je odobrila nacionalna oblast, so vključevali zemljišče, ki ga je kupil nekdo, ki je kmetoval na drugem zemljišču. Vsled dejavnosti na drugem zemljišču je veljal za kmeta in je zato dobil nadomestilo za izgubo dohodka za zemljo, ki jo je pravkar kupil, čeprav je sam še nikoli ni obdeloval (40). |
| --- | --- |

55.

Revizija je odkrila sporne primere upravičencev, ki so bili plačani kot kmetje. Primeri, ki jih je odobrila nacionalna oblast, so vključevali zemljišče, ki ga je kupil nekdo, ki je kmetoval na drugem zemljišču. Vsled dejavnosti na drugem zemljišču je veljal za kmeta in je zato dobil nadomestilo za izgubo dohodka za zemljo, ki jo je pravkar kupil, čeprav je sam še nikoli ni obdeloval (40).

| 56. | Težave, ki jih pri praktičnem izvajanju ukrepa povzroča razlikovanje med kmeti in nekmeti, so bile Komisiji znane pred odobritvijo Uredbe (ES) št. 1257/1999. V njenem poročilu iz leta 1997 (41) Parlamentu in Svetu v zvezi z izvajanjem Uredbe (EGS) št. 2080/92 je rečeno, da „v zvezi s premijo, ki pokriva izgubo dohodka ... razlika v pomoči, odvisna od tega, ali je upravičenec kmet, ki kmetovanje izvaja kot svojo glavno dejavnost ... pomeni resne težave za ustrezne uprave v državah članicah ...“. Vendar se zdi, da Komisija kljub tej ugotovitvi ni izdala ustreznih navodil, ravno tako pa tudi ni bilo nobenih korektivnih ukrepov. |
| --- | --- |

56.

Težave, ki jih pri praktičnem izvajanju ukrepa povzroča razlikovanje med kmeti in nekmeti, so bile Komisiji znane pred odobritvijo Uredbe (ES) št. 1257/1999. V njenem poročilu iz leta 1997 (41) Parlamentu in Svetu v zvezi z izvajanjem Uredbe (EGS) št. 2080/92 je rečeno, da „v zvezi s premijo, ki pokriva izgubo dohodka ... razlika v pomoči, odvisna od tega, ali je upravičenec kmet, ki kmetovanje izvaja kot svojo glavno dejavnost ... pomeni resne težave za ustrezne uprave v državah članicah ...“. Vendar se zdi, da Komisija kljub tej ugotovitvi ni izdala ustreznih navodil, ravno tako pa tudi ni bilo nobenih korektivnih ukrepov.

Pomanjkljiva preverjanja na kraju samem s strani nacionalnih organov

| 57. | Države članice morajo redno organizirati obiske na kraju samem z namenom preverjanja upravičenosti izplačil (42). Glede tega je bilo ugotovljenih več pomanjkljivosti:






  — | nezadostna uporaba analize tveganja (Italija, Španija) ter odsotnost delitve dolžnosti med upravnimi uradniki in uradniki, zadolženimi za preverjanja na kraju samem (Italija, Irska), |
| --- | --- | --- |

57.

Države članice morajo redno organizirati obiske na kraju samem z namenom preverjanja upravičenosti izplačil (42). Glede tega je bilo ugotovljenih več pomanjkljivosti:

—

nezadostna uporaba analize tveganja (Italija, Španija) ter odsotnost delitve dolžnosti med upravnimi uradniki in uradniki, zadolženimi za preverjanja na kraju samem (Italija, Irska),

| — | nezadostna dokumentacija opravljenih preverjanj (Italija, Irska, Francija), |
| --- | --- |

—

nezadostna dokumentacija opravljenih preverjanj (Italija, Irska, Francija),

| — | nezadovoljivo preverjanje izdatkov (Irska, Španija, Portugalska, Francija). |
| --- | --- |

—

nezadovoljivo preverjanje izdatkov (Irska, Španija, Portugalska, Francija).

Drugi gozdarski ukrepi

| 58. | Drugi gozdarski ukrepi obsegajo široko paleto dejavnosti in posegov, določa pa jih Uredba (ES) št. 1257/1999, člena 30 in 32. Zadevajo predvsem investicije v gozdarstvo, pa tudi pogozdovanje nekmetijskih zemljišč. Cilj nekaterih je vzdrževanje in izboljševanje ekološke stabilnosti gozdov, kjer je varovalna in ekološka vloga teh gozdov v javnem interesu. Cilj drugih je preprečevanje požarov in drugih naravnih nesreč ter boj zoper erozijo. |
| --- | --- |

58.

Drugi gozdarski ukrepi obsegajo široko paleto dejavnosti in posegov, določa pa jih Uredba (ES) št. 1257/1999, člena 30 in 32. Zadevajo predvsem investicije v gozdarstvo, pa tudi pogozdovanje nekmetijskih zemljišč. Cilj nekaterih je vzdrževanje in izboljševanje ekološke stabilnosti gozdov, kjer je varovalna in ekološka vloga teh gozdov v javnem interesu. Cilj drugih je preprečevanje požarov in drugih naravnih nesreč ter boj zoper erozijo.

Upravičenost do podpore pri zemljiščih v javni lasti

| 59. | Zadevna uredba določa (43), da je mogoče podporo za gozdarstvo odobriti zgolj za gozdove in površine, katerih lastniki so zasebniki ali občine. Tudi združenja teh lastnikov so lahko deležna pomoči. |
| --- | --- |

59.

Zadevna uredba določa (43), da je mogoče podporo za gozdarstvo odobriti zgolj za gozdove in površine, katerih lastniki so zasebniki ali občine. Tudi združenja teh lastnikov so lahko deležna pomoči.

| 60. | Zemljišča in gozdovi, katerih lastniki so javni organi, ki niso občine (na primer država ali regija), niso upravičeni do pomoči. Med revizijo je to kritiziralo več upravnih organov, češ da se ne spodbuja dejavnosti s precejšnjo ekološko vrednostjo (Italija, Španija). V eni izmed držav članic (na Irskem) je bil teh subvencij deležen paradržaven organ, ki že na prvi pogled ni bil upravičen. Dopolnilo (44) k osnovni Uredbi zdaj dopušča investicije v gozdove v javni lasti, katerih cilj je izboljšati njihovo ekološko ali družbeno vrednost (člen 30(1), druga alinea). Vendar zemljišča v javni lasti (razen občin) še naprej niso upravičena do podpore za pogozdovanje. |
| --- | --- |

60.

Zemljišča in gozdovi, katerih lastniki so javni organi, ki niso občine (na primer država ali regija), niso upravičeni do pomoči. Med revizijo je to kritiziralo več upravnih organov, češ da se ne spodbuja dejavnosti s precejšnjo ekološko vrednostjo (Italija, Španija). V eni izmed držav članic (na Irskem) je bil teh subvencij deležen paradržaven organ, ki že na prvi pogled ni bil upravičen. Dopolnilo (44) k osnovni Uredbi zdaj dopušča investicije v gozdove v javni lasti, katerih cilj je izboljšati njihovo ekološko ali družbeno vrednost (člen 30(1), druga alinea). Vendar zemljišča v javni lasti (razen občin) še naprej niso upravičena do podpore za pogozdovanje.

| 61. | Pogozdovanje, ki ga izvajajo občine, pri trenutnem sistemu podpore ne prejema pomoči za vzdrževanje. Občine so trdile, da nemara ne bodo imele zadostnih sredstev, da bi zagotovile, da bodo za sadike in mlade nasade pravilno skrbeli in jih vzdrževali. To pomeni veliko nevarnost, da bodo projekti, ki so bili v veliki meri deležni sredstev EU in nacionalnih sredstev, v naslednjih letih propadli. |
| --- | --- |

61.

Pogozdovanje, ki ga izvajajo občine, pri trenutnem sistemu podpore ne prejema pomoči za vzdrževanje. Občine so trdile, da nemara ne bodo imele zadostnih sredstev, da bi zagotovile, da bodo za sadike in mlade nasade pravilno skrbeli in jih vzdrževali. To pomeni veliko nevarnost, da bodo projekti, ki so bili v veliki meri deležni sredstev EU in nacionalnih sredstev, v naslednjih letih propadli.

Velika poraba sredstev za odpravo škode, ki so jo povzročile naravne nesreče

| 62. | Leta 1999 so močni vetrovi prizadeli več držav, med njimi Francijo, Nemčijo, Avstrijo in Dansko. Le ena izmed držav članic (Francija) se je odločila, da bo uporabila možnost sofinanciranja stroškov odprave škode iz sredstev za razvoj podeželja. Vendar pa je ta odločitev privedla do tega, da sta bili dve tretjini razpoložljivih sredstev porabljeni samo za ta ukrep. V drugih državah članicah so bila na voljo druga sredstva, ki niso vplivala na načrtovano strategijo ali na programske ureditve. |
| --- | --- |

62.

Leta 1999 so močni vetrovi prizadeli več držav, med njimi Francijo, Nemčijo, Avstrijo in Dansko. Le ena izmed držav članic (Francija) se je odločila, da bo uporabila možnost sofinanciranja stroškov odprave škode iz sredstev za razvoj podeželja. Vendar pa je ta odločitev privedla do tega, da sta bili dve tretjini razpoložljivih sredstev porabljeni samo za ta ukrep. V drugih državah članicah so bila na voljo druga sredstva, ki niso vplivala na načrtovano strategijo ali na programske ureditve.

| 63. | Potemtakem obstajajo različni pristopi k reševanju istega problema. Čeprav so zakoniti, je vprašljivo, ali so ti različni pristopi k financiranju škode, nastale zaradi vetra, in izvajanju strategije dolgoročno enakovredni. Komisija bi morala oceniti, kateri izmed pristopov bolje ustreza prihodnjim potrebam gozdov v EU. Na Danskem, denimo, je bil po škodi, ki jo je povzročil veter leta 1999, uveden načrt, ki zavarovanje pred prihodnjo škodo zaradi vetra kombinira z vladno podporo za ponovno vzpostavitev zasebnih gozdov. |
| --- | --- |

63.

Potemtakem obstajajo različni pristopi k reševanju istega problema. Čeprav so zakoniti, je vprašljivo, ali so ti različni pristopi k financiranju škode, nastale zaradi vetra, in izvajanju strategije dolgoročno enakovredni. Komisija bi morala oceniti, kateri izmed pristopov bolje ustreza prihodnjim potrebam gozdov v EU. Na Danskem, denimo, je bil po škodi, ki jo je povzročil veter leta 1999, uveden načrt, ki zavarovanje pred prihodnjo škodo zaradi vetra kombinira z vladno podporo za ponovno vzpostavitev zasebnih gozdov.

Upoštevanje razpisnih postopkov

| 64. | Revizija je pokazala, da bi bilo treba kontrolne postopke za oddajanje javnih naročil za gozdarske ukrepe izboljšati, še posebej glede na nizko raven konkurence na tem področju. Kršitve razpisnega postopka so bile odkrite v dveh državah članicah (v Italiji, na Irskem). |
| --- | --- |

64.

Revizija je pokazala, da bi bilo treba kontrolne postopke za oddajanje javnih naročil za gozdarske ukrepe izboljšati, še posebej glede na nizko raven konkurence na tem področju. Kršitve razpisnega postopka so bile odkrite v dveh državah članicah (v Italiji, na Irskem).

UČINEK UKREPA POGOZDOVANJA KMETIJSKIH ZEMLJIŠČ

Pogozdovanje kmetijskih zemljišč je zelo drago predvsem zaradi nadomestila za izgubo dohodka za obdobje 20 let (gospodarnost)

| 65. | V obdobju 1992–1999 je pogozdovanje kmetijskih zemljišč v skladu z Uredbo (EGS) št. 2080/92 proračun EU stalo 1,519 milijarde EUR. Za obdobje 2000–2006 je bilo za pogozdovanje kmetijskih zemljišč v skladu z Uredbo (ES) št. 1257/1999 odobrenih še 2,38 milijarde EUR iz proračuna EU. |
| --- | --- |

65.

V obdobju 1992–1999 je pogozdovanje kmetijskih zemljišč v skladu z Uredbo (EGS) št. 2080/92 proračun EU stalo 1,519 milijarde EUR. Za obdobje 2000–2006 je bilo za pogozdovanje kmetijskih zemljišč v skladu z Uredbo (ES) št. 1257/1999 odobrenih še 2,38 milijarde EUR iz proračuna EU.

| 66. | V primeru kmetijskega zemljišča v zasebni lasti (najpogostejši primer) stroške financiranja sestavljajo trije elementi:






  (a) | stroški vzpostavitve (za priprave in sajenje); |
| --- | --- | --- |

66.

V primeru kmetijskega zemljišča v zasebni lasti (najpogostejši primer) stroške financiranja sestavljajo trije elementi:

(a)

stroški vzpostavitve (za priprave in sajenje);

| (b) | letna premija na hektar, ki pokriva stroške vzdrževanja za obdobje petih let;
  in |
| --- | --- |

(b)

letna premija na hektar, ki pokriva stroške vzdrževanja za obdobje petih let;

in

| (c) | letna premija na hektar, ki pokriva izgubo dohodka, ki je posledica pogozdovanja, in sicer za obdobje 20 let (45). |
| --- | --- |

(c)

letna premija na hektar, ki pokriva izgubo dohodka, ki je posledica pogozdovanja, in sicer za obdobje 20 let (45).

| 67. | Največ stroškov povzroča nadomestilo za izgubo dohodka. Tako je bilo enemu od revidiranih projektov pogozdovanja dodeljeno financiranje s strani EU v višini 847 487 EUR (75 % vseh stroškov), pri čemer so bila sredstva razdeljena na naslednji način: stroški vzpostavitve 137 940 EUR (16 %), stroški vzdrževanja za 5 let 101 748 EUR (12 %) ter stroški za nadomestilo za izgubo dohodka za 20 let 607 799 EUR (72 %). |
| --- | --- |

67.

Največ stroškov povzroča nadomestilo za izgubo dohodka. Tako je bilo enemu od revidiranih projektov pogozdovanja dodeljeno financiranje s strani EU v višini 847 487 EUR (75 % vseh stroškov), pri čemer so bila sredstva razdeljena na naslednji način: stroški vzpostavitve 137 940 EUR (16 %), stroški vzdrževanja za 5 let 101 748 EUR (12 %) ter stroški za nadomestilo za izgubo dohodka za 20 let 607 799 EUR (72 %).

| 68. | Pri vseh revidiranih projektih je nadomestilo za izgubo dohodka predstavljalo več kakor polovico vseh stroškov. Upravičenci vidijo to nadomestilo kot zagotovljen dohodek, tako da je postalo glavni dejavnik privlačnosti za prijavljanje za ta ukrep. |
| --- | --- |

68.

Pri vseh revidiranih projektih je nadomestilo za izgubo dohodka predstavljalo več kakor polovico vseh stroškov. Upravičenci vidijo to nadomestilo kot zagotovljen dohodek, tako da je postalo glavni dejavnik privlačnosti za prijavljanje za ta ukrep.

| 69. | Za obdobje 1992–1999 je bilo pogozdovanje v skladu z Uredbo (EGS) št. 2080/92 spremljevalni ukrep skupne kmetijske politike, katerega namen je bilo spodbujanje alternativne rabe kmetijskih zemljišč. Po letu 2000 je ukrep postal del Uredbe (ES) št. 1257/1999 o podpori za razvoj podeželja, katere cilj je spodbujanje širjenja gozdnih površin, upoštevaje vpliv na okolje. Glede na to spremembo težišča se poraba večine sredstev za nadomeščanje izgube dohodka v obdobju 20 let, kadar gre za zasebno kmetijsko zemljišče, ne zdi najbolj gospodarna možnost za doseganje danega cilja in bi jo bilo treba ponovno pretehtati (glej tudi naslednje odstavke). |
| --- | --- |

69.

Za obdobje 1992–1999 je bilo pogozdovanje v skladu z Uredbo (EGS) št. 2080/92 spremljevalni ukrep skupne kmetijske politike, katerega namen je bilo spodbujanje alternativne rabe kmetijskih zemljišč. Po letu 2000 je ukrep postal del Uredbe (ES) št. 1257/1999 o podpori za razvoj podeželja, katere cilj je spodbujanje širjenja gozdnih površin, upoštevaje vpliv na okolje. Glede na to spremembo težišča se poraba večine sredstev za nadomeščanje izgube dohodka v obdobju 20 let, kadar gre za zasebno kmetijsko zemljišče, ne zdi najbolj gospodarna možnost za doseganje danega cilja in bi jo bilo treba ponovno pretehtati (glej tudi naslednje odstavke).

Stopnja pogozdovanja je nizka (uspešnost)

| 70. | Glede na uradno končno oceno Uredbe (EGS) št. 2080/92 je pogozdovanje stalo 1,519 milijarde EUR. V tej oceni je nakazano, da so novi nasadi leta 1998 predstavljali 0,92 % (1 041 589 hektarov) evropskih gozdnih površin. Ocenjevalec je sklenil, da „gledano v celoti se ta prispevek ne zdi zelo pomemben“. Posledični vpliv na zmanjšanje kmetijske proizvodnje, ki je bil cilj te uredbe, je bil ocenjen za precej omejenega. |
| --- | --- |

70.

Glede na uradno končno oceno Uredbe (EGS) št. 2080/92 je pogozdovanje stalo 1,519 milijarde EUR. V tej oceni je nakazano, da so novi nasadi leta 1998 predstavljali 0,92 % (1 041 589 hektarov) evropskih gozdnih površin. Ocenjevalec je sklenil, da „gledano v celoti se ta prispevek ne zdi zelo pomemben“. Posledični vpliv na zmanjšanje kmetijske proizvodnje, ki je bil cilj te uredbe, je bil ocenjen za precej omejenega.

| 71. | Uredba (ES) št. 1257/1999 je pogozdovanju kmetijskih zemljišč v obdobju 2000–2006 dodelila še 2,38 milijarde EUR. Cilj je postalo širjenje gozdnih površin. Toda mehanizmi so v veliki meri ostali nespremenjeni. Posledično je verjetno, da prispevek k povečanju gozdnih virov zaradi Uredbe (ES) št. 1257/1999 ne bo nič večji, kakor je bil zaradi Uredbe (EGS) št. 2080/92. |
| --- | --- |

71.

Uredba (ES) št. 1257/1999 je pogozdovanju kmetijskih zemljišč v obdobju 2000–2006 dodelila še 2,38 milijarde EUR. Cilj je postalo širjenje gozdnih površin. Toda mehanizmi so v veliki meri ostali nespremenjeni. Posledično je verjetno, da prispevek k povečanju gozdnih virov zaradi Uredbe (ES) št. 1257/1999 ne bo nič večji, kakor je bil zaradi Uredbe (EGS) št. 2080/92.

| 72. | Leta 1995 se je površina gozdov v EU zaradi pristopa Finske, Švedske in Avstrije povečala za približno 57 milijonov hektarov, in sicer z 79 milijonov na 136 milijonov hektarov (+72 %). Širitev leta 2004 bo povzročila še eno povečanje gozdnih površin v EU, in sicer za približno 24 milijonov hektarov, s 136 milijonov na 160 milijonov hektarov. |
| --- | --- |

72.

Leta 1995 se je površina gozdov v EU zaradi pristopa Finske, Švedske in Avstrije povečala za približno 57 milijonov hektarov, in sicer z 79 milijonov na 136 milijonov hektarov (+72 %). Širitev leta 2004 bo povzročila še eno povečanje gozdnih površin v EU, in sicer za približno 24 milijonov hektarov, s 136 milijonov na 160 milijonov hektarov.

| 73. | O pogozdovanju kmetijskih površin so razpravljali na konferenci o prihodnosti razvoja podeželja novembra 2003 (46). Vendar sta spremenjeno stanje in širitev, ki je sledila, vplivala na prednostne naloge, ki jih doslej niso dovolj upoštevali. |
| --- | --- |

73.

O pogozdovanju kmetijskih površin so razpravljali na konferenci o prihodnosti razvoja podeželja novembra 2003 (46). Vendar sta spremenjeno stanje in širitev, ki je sledila, vplivala na prednostne naloge, ki jih doslej niso dovolj upoštevali.

| 74. | Dvome o uspešnosti pogozdovanja je že leta 1997 sprožil Ekonomsko-socialni odbor (47), ki je zapisal: „še eno vprašanje, ki se mu je treba posvetiti, je, ali ne bi bilo dolgoročno bolj učinkovito uporabiti sredstva EU za promoviranje trženja lesa, vključno z njegovo uporabo kot vira energije, in ne neposredno podpirati pogozdovanja. Še zlasti bi morala biti sredstva EU dodeljena raziskovanju, usposabljanju, informiranju, svetovanju in podpori za podeželska območja, da bi tako gozdarski sektor lahko dolgoročno uspešneje deloval in konkuriral. Pomoč EU za pogozdovanje bi se morala osredotočiti na izboljševanje kakovosti gozdov, in sicer s pomočjo ukrepov, kakršni so preprečevanje erozije, ohranjanje podtalnice, varovanje pred požari ali ponovno pogozdovanje področij, ki jih je uničil ogenj. Sredstva, ki jih zagotavljajo strukturni programi in programi regionalne politike Unije, bi bilo treba uporabljati širše, da bi zagotovili izvajanje gospodarnih in okolju prijaznih praks v gozdarstvu in gozdarski dejavnosti“. Veliko priporočil je bilo upoštevanih v Uredbi (ES) št. 1257/1999, vendar pa je jedro izdatkov še vedno povezano s pogozdovanjem. |
| --- | --- |

74.

Dvome o uspešnosti pogozdovanja je že leta 1997 sprožil Ekonomsko-socialni odbor (47), ki je zapisal: „še eno vprašanje, ki se mu je treba posvetiti, je, ali ne bi bilo dolgoročno bolj učinkovito uporabiti sredstva EU za promoviranje trženja lesa, vključno z njegovo uporabo kot vira energije, in ne neposredno podpirati pogozdovanja. Še zlasti bi morala biti sredstva EU dodeljena raziskovanju, usposabljanju, informiranju, svetovanju in podpori za podeželska območja, da bi tako gozdarski sektor lahko dolgoročno uspešneje deloval in konkuriral. Pomoč EU za pogozdovanje bi se morala osredotočiti na izboljševanje kakovosti gozdov, in sicer s pomočjo ukrepov, kakršni so preprečevanje erozije, ohranjanje podtalnice, varovanje pred požari ali ponovno pogozdovanje področij, ki jih je uničil ogenj. Sredstva, ki jih zagotavljajo strukturni programi in programi regionalne politike Unije, bi bilo treba uporabljati širše, da bi zagotovili izvajanje gospodarnih in okolju prijaznih praks v gozdarstvu in gozdarski dejavnosti“. Veliko priporočil je bilo upoštevanih v Uredbi (ES) št. 1257/1999, vendar pa je jedro izdatkov še vedno povezano s pogozdovanjem.

Rezultate bi bilo mogoče doseči ustrezneje (učinkovitost)

| 75. | Glede na cilj povečanja gozdnih površin (glej odstavek 8) obstajajo različne vrste zemljišč, ki jih je mogoče pogozdovati. Uredba določa, da podpora, kadar je odobrena za pogozdovanje kmetijskih zemljišč, ki so v lasti državnih organov, pokriva zgolj stroške vzpostavljanja (48), kar pomeni, da se ne plača nikakršnega nadomestila za izgubo dohodka ali vzdrževanje, kot to velja za pogozdovanje zasebnih zemljišč. Tako bi bilo teoretično mogoče trditi, da bi bilo – če je cilj povečati gozdne površine – veliko bolj učinkovito, če bi se osredotočili na zemljišča v javni lasti. To bi privedlo do precejšnjega prihranka (ni izplačil nadomestila za izgubo dohodka), tako da bi bilo z istimi sredstvi mogoče pogozditi precej večje površine. |
| --- | --- |

75.

Glede na cilj povečanja gozdnih površin (glej odstavek 8) obstajajo različne vrste zemljišč, ki jih je mogoče pogozdovati. Uredba določa, da podpora, kadar je odobrena za pogozdovanje kmetijskih zemljišč, ki so v lasti državnih organov, pokriva zgolj stroške vzpostavljanja (48), kar pomeni, da se ne plača nikakršnega nadomestila za izgubo dohodka ali vzdrževanje, kot to velja za pogozdovanje zasebnih zemljišč. Tako bi bilo teoretično mogoče trditi, da bi bilo – če je cilj povečati gozdne površine – veliko bolj učinkovito, če bi se osredotočili na zemljišča v javni lasti. To bi privedlo do precejšnjega prihranka (ni izplačil nadomestila za izgubo dohodka), tako da bi bilo z istimi sredstvi mogoče pogozditi precej večje površine.

Učinek pogozdovanja je zelo razpršen

| 76. | Poleg tega je bil učinek pogozdovanja zelo razpršen, deloma zaradi prostovoljne narave pogozdovanja. Nekateri kmetje ukrepe izvajajo, drugi pa ne. Posledično ni usklajene strategije, projekti pogozdovanja pa so odobreni po delih, zato na regijo ali na kraj pogosto nimajo omembe vrednega učinka. |
| --- | --- |

76.

Poleg tega je bil učinek pogozdovanja zelo razpršen, deloma zaradi prostovoljne narave pogozdovanja. Nekateri kmetje ukrepe izvajajo, drugi pa ne. Posledično ni usklajene strategije, projekti pogozdovanja pa so odobreni po delih, zato na regijo ali na kraj pogosto nimajo omembe vrednega učinka.

UČINEK DRUGIH GOZDARSKIH UKREPOV

| 77. | Več držav članic (Danska, Italija, Portugalska in Grčija) je navedlo, da na uspešno izvajanje gozdarske politike po vsej EU vpliva seznam dejavnosti, zapisan v členih 30 in 32, za katerega trdijo, da je videti bolj kakor okvir in ne kakor ciljno naravnane dejavnosti. |
| --- | --- |

77.

Več držav članic (Danska, Italija, Portugalska in Grčija) je navedlo, da na uspešno izvajanje gozdarske politike po vsej EU vpliva seznam dejavnosti, zapisan v členih 30 in 32, za katerega trdijo, da je videti bolj kakor okvir in ne kakor ciljno naravnane dejavnosti.

| 78. | Ukrepi v členu 32 se bolj posvečajo okoljskim koristim. Vendar pa je bilo zanimanje zelo skromno, očitno zato, ker največja dovoljena premija med morebitnimi upravičenci (v vseh državah članicah) ne velja za dovolj privlačno. Komisija bi morala preučiti ta pojav, da bi tako zagotovila, da ta vidik strategije deluje tako, kakor je bilo mišljeno. |
| --- | --- |

78.

Ukrepi v členu 32 se bolj posvečajo okoljskim koristim. Vendar pa je bilo zanimanje zelo skromno, očitno zato, ker največja dovoljena premija med morebitnimi upravičenci (v vseh državah članicah) ne velja za dovolj privlačno. Komisija bi morala preučiti ta pojav, da bi tako zagotovila, da ta vidik strategije deluje tako, kakor je bilo mišljeno.

SKLEPI IN PRIPOROČILA

| 79. | EU gozdarske ukrepe podpira že od leta 1964, čeprav ni nobenih določil v zvezi s skupno gozdarsko politiko. Od leta 2000 naprej je finančna podpora odobrena kot del Uredbe EU za razvoj podeželja, temelji pa na mednarodnih političnih zavezah. Ker sta koncepta v teh zavezah (trajnostni razvoj in večstranska vloga) nejasna, je dodatno vrednost te podpore EU težko oceniti. K temu prispeva tudi dejstvo, da države članice „gozd“ različno opredeljujejo (glej odstavke 14 do 18).






  — | Komisija bi morala pravno podlago za gozdarske ukrepe v EU poenostaviti in jo bolje uskladiti ter si prizadevati za enotno razumevanje in interpretiranje „gozda“. |
| --- | --- | --- |

79.

EU gozdarske ukrepe podpira že od leta 1964, čeprav ni nobenih določil v zvezi s skupno gozdarsko politiko. Od leta 2000 naprej je finančna podpora odobrena kot del Uredbe EU za razvoj podeželja, temelji pa na mednarodnih političnih zavezah. Ker sta koncepta v teh zavezah (trajnostni razvoj in večstranska vloga) nejasna, je dodatno vrednost te podpore EU težko oceniti. K temu prispeva tudi dejstvo, da države članice „gozd“ različno opredeljujejo (glej odstavke 14 do 18).

—

Komisija bi morala pravno podlago za gozdarske ukrepe v EU poenostaviti in jo bolje uskladiti ter si prizadevati za enotno razumevanje in interpretiranje „gozda“.

| 80. | Deljeno upravljanje pri izvajanju gozdarske strategije je nejasno. Zaradi te nejasnosti se ne države članice ne Komisija ne čutijo odgovorne za ocenjevanje, ali je gozdarski projekt prispeval k izpolnjevanju gozdarske strategije EU (glej odstavke 19 do 22).






  — | Pri gozdarskih ukrepih, ki jih financira EU, bi si bilo treba prizadevati za jasnost pri dodeljevanju odgovornosti državam članicam in Komisiji glede izvajanja gozdarske strategije EU. |
| --- | --- | --- |

80.

Deljeno upravljanje pri izvajanju gozdarske strategije je nejasno. Zaradi te nejasnosti se ne države članice ne Komisija ne čutijo odgovorne za ocenjevanje, ali je gozdarski projekt prispeval k izpolnjevanju gozdarske strategije EU (glej odstavke 19 do 22).

—

Pri gozdarskih ukrepih, ki jih financira EU, bi si bilo treba prizadevati za jasnost pri dodeljevanju odgovornosti državam članicam in Komisiji glede izvajanja gozdarske strategije EU.

| 81. | Komisija svojo podporo za gozdarstvo utemeljuje na obstoju nacionalnih ali podnacionalnih gozdarskih programov ali enakovrednih instrumentov, vendar so ti programi redko na voljo, če pa so, je njihova kakovost zelo različna (glej odstavke 23 do 26). |
| --- | --- |

81.

Komisija svojo podporo za gozdarstvo utemeljuje na obstoju nacionalnih ali podnacionalnih gozdarskih programov ali enakovrednih instrumentov, vendar so ti programi redko na voljo, če pa so, je njihova kakovost zelo različna (glej odstavke 23 do 26).

| 82. | Pri uporabi enakovrednih instrumentov, ponavadi programov za razvoj podeželja, na vrednotenje kakovosti gozdarskih ukrepov ponavadi negativno vplivajo časovne omejitve in pomanjkanje osebja. Oceno kakovosti ovira tudi to, da Komisija nima dovolj informacij o gozdarskih dejavnostih na ravni držav članic (glej odstavke 27 do 36).






  — | Komisija in države članice bi morale kot partnerke zagotoviti pripravo dokumentov za strateško načrtovanje, ki bi jih bilo mogoče uporabiti kot učinkovito orodje za načrtovanje gozdarskih ukrepov in pomoči. |
| --- | --- | --- |

82.

Pri uporabi enakovrednih instrumentov, ponavadi programov za razvoj podeželja, na vrednotenje kakovosti gozdarskih ukrepov ponavadi negativno vplivajo časovne omejitve in pomanjkanje osebja. Oceno kakovosti ovira tudi to, da Komisija nima dovolj informacij o gozdarskih dejavnostih na ravni držav članic (glej odstavke 27 do 36).

—

Komisija in države članice bi morale kot partnerke zagotoviti pripravo dokumentov za strateško načrtovanje, ki bi jih bilo mogoče uporabiti kot učinkovito orodje za načrtovanje gozdarskih ukrepov in pomoči.

| — | Komisija bi morala zagotoviti, da je ocena kakovosti gozdarskega dela v vsakem načrtu za razvoj podeželja ustrezna. |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala zagotoviti, da je ocena kakovosti gozdarskega dela v vsakem načrtu za razvoj podeželja ustrezna.

| 83. | Pogodbe o pogozdovanju, sklenjene pred letom 2000, ki veljajo do 20 let, so porabile precejšnjo količino sredstev, ki naj bi jih uporabili za izvajanje pogozdovalnih ukrepov kot dela razvoja podeželja. Poleg tega sedemletno programsko obdobje ni primerno za dolgoročnejše načrtovanje, potrebno za gozdarske dejavnosti, ki trajajo do 20 let (glej odstavke 37 do 39). |
| --- | --- |

83.

Pogodbe o pogozdovanju, sklenjene pred letom 2000, ki veljajo do 20 let, so porabile precejšnjo količino sredstev, ki naj bi jih uporabili za izvajanje pogozdovalnih ukrepov kot dela razvoja podeželja. Poleg tega sedemletno programsko obdobje ni primerno za dolgoročnejše načrtovanje, potrebno za gozdarske dejavnosti, ki trajajo do 20 let (glej odstavke 37 do 39).

| 84. | Uporaba različnih finančnih ureditev (mešanice sredstev Usmerjevalnega in Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada) je privedla do zapletenega sistema v okviru politike za razvoj podeželja (glej odstavke 40 do 42).






  — | Komisija bi morala pregledati finančne ureditve z namenom njihove poenostavitve. |
| --- | --- | --- |

84.

Uporaba različnih finančnih ureditev (mešanice sredstev Usmerjevalnega in Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada) je privedla do zapletenega sistema v okviru politike za razvoj podeželja (glej odstavke 40 do 42).

—

Komisija bi morala pregledati finančne ureditve z namenom njihove poenostavitve.

| 85. | Pregled izbora projektov je razkril številne pomanjkljivosti. Obstajale so različne interpretacije za določanje prioritetnih zemljišč za pogozdovanje. Kadar so prijave projektov presegle razpoložljiva sredstva, ni bilo jasnih meril za izbiro projektov (razvrščanje). Poleg tega so obstajale negotovosti v zvezi s predhodno rabo zemljišča in v zvezi s tem, ali je upravičenec kmet. Prišlo je tudi do primerov pomanjkljivih in nezadostnih kontrolnih sistemov, s katerimi so upravljale države članice (glej odstavke 43 do 58 in 62 do 64).






  — | Komisija bi morala skupaj z državami članicami pregledati sistem prijavljanja in odobritve projektov, da bi zagotovila, da pomoč prejmejo najbolj gospodarne in upravičene vloge za pomoč v okviru strategij EU in nacionalnih strategij. |
| --- | --- | --- |

85.

Pregled izbora projektov je razkril številne pomanjkljivosti. Obstajale so različne interpretacije za določanje prioritetnih zemljišč za pogozdovanje. Kadar so prijave projektov presegle razpoložljiva sredstva, ni bilo jasnih meril za izbiro projektov (razvrščanje). Poleg tega so obstajale negotovosti v zvezi s predhodno rabo zemljišča in v zvezi s tem, ali je upravičenec kmet. Prišlo je tudi do primerov pomanjkljivih in nezadostnih kontrolnih sistemov, s katerimi so upravljale države članice (glej odstavke 43 do 58 in 62 do 64).

—

Komisija bi morala skupaj z državami članicami pregledati sistem prijavljanja in odobritve projektov, da bi zagotovila, da pomoč prejmejo najbolj gospodarne in upravičene vloge za pomoč v okviru strategij EU in nacionalnih strategij.

| — | Komisija bi morala pregledati sedanja preverjanja s strani držav članic, da bi okrepila administrativne in kontrolne sisteme ter v primeru neustreznosti ustrezno ukrepala. |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala pregledati sedanja preverjanja s strani držav članic, da bi okrepila administrativne in kontrolne sisteme ter v primeru neustreznosti ustrezno ukrepala.

| 86. | Pogozdovanje, ki ga izvajajo občine (lokalne oblasti), v sedanjem sistemu podpore ne prejema pomoči za vzdrževanje. Utegnilo bi se zgoditi, da ne bi imele dovolj sredstev za zagotavljanje ustrezne nege (vzdrževanja) sadik in mladih nasadov, kar predstavlja veliko nevarnost, da bodo projekti, ki so bili deležni precejšnjih sredstev EU in nacionalnih sredstev, v naslednjih letih propadli (glej odstavke 59 do 61).






  — | Komisija bi morala pregledati okoliščine odobritev pomoči za pogozdovanje, da bi se izognili odobritvam pomoči v okoliščinah, ko projekta ne bi bilo mogoče vzdrževati. Po potrebi bi morala predlagati spremembe sedanje podlage za odobritve pomoči. |
| --- | --- | --- |

86.

Pogozdovanje, ki ga izvajajo občine (lokalne oblasti), v sedanjem sistemu podpore ne prejema pomoči za vzdrževanje. Utegnilo bi se zgoditi, da ne bi imele dovolj sredstev za zagotavljanje ustrezne nege (vzdrževanja) sadik in mladih nasadov, kar predstavlja veliko nevarnost, da bodo projekti, ki so bili deležni precejšnjih sredstev EU in nacionalnih sredstev, v naslednjih letih propadli (glej odstavke 59 do 61).

—

Komisija bi morala pregledati okoliščine odobritev pomoči za pogozdovanje, da bi se izognili odobritvam pomoči v okoliščinah, ko projekta ne bi bilo mogoče vzdrževati. Po potrebi bi morala predlagati spremembe sedanje podlage za odobritve pomoči.

| 87. | Učinek ukrepa za pogozdovanje kmetijskih zemljišč je bil majhen. Stopnja pogozdovanja ni pomembna in rezultate bi bilo mogoče doseči na cenejši način. Financirani projekti vodijo do razpršenega in neusklajenega izvajanja na podeželskih področjih. Gozdarski ukrepi v celoti niso dovolj ciljno naravnani (glej odstavke 65 do 78).






  — | Komisija bi morala pretehtati, kako bi lahko bili pogozdovalni ukrepi bolj ciljno naravnani in za proračun cenejši, upoštevaje spremenljive javne potrebe in dejstvo, da je poudarek zakonodaje skupnosti zdaj na okoljskih koristih. |
| --- | --- | --- |

87.

Učinek ukrepa za pogozdovanje kmetijskih zemljišč je bil majhen. Stopnja pogozdovanja ni pomembna in rezultate bi bilo mogoče doseči na cenejši način. Financirani projekti vodijo do razpršenega in neusklajenega izvajanja na podeželskih področjih. Gozdarski ukrepi v celoti niso dovolj ciljno naravnani (glej odstavke 65 do 78).

—

Komisija bi morala pretehtati, kako bi lahko bili pogozdovalni ukrepi bolj ciljno naravnani in za proračun cenejši, upoštevaje spremenljive javne potrebe in dejstvo, da je poudarek zakonodaje skupnosti zdaj na okoljskih koristih.

To poročilo je sprejelo Evropsko računsko sodišče v Luxembourgu na zasedanju 14. oktobra 2004.

Za Računsko sodišče

Juan Manuel FABRA VALLÉS

Predsednik

---

(1)  Člen 29 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 (UL L 160, 26.6.1999, str. 80).

1

(2)  COM(1998) 649, 3.11.1998.

2

(3)  Resolucija Sveta z dne 15. decembra 1998 (UL C 56, 26.2.1999, str. 1). Resolucija Sveta določa, da so za gozdarsko politiko odgovorne države članice in da ukrepanje Skupnosti temelji na načelu subsidiarnosti: „poudarja načelo subsidiarnosti, glede na to, da Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti ne vsebuje določb o posebni skupni kmetijski politiki in da so za izvajanje gozdarske politike odgovorne države članice, hkrati pa upošteva, da lahko Skupnost v skladu z načelom subsidiarnosti in konceptom deljene odgovornosti pozitivno prispeva k trajnostnemu upravljanju gozdov in izpolnjevanju različnih funkcij, ki jih imajo gozdovi.“

3

(4)  Vseevropska ministrska konferenca v Helsinkih leta 1993.

4

(5)  Vir: Komisija.

5

Vir

(6)  COM(1998) 649.

6

(7)  Resolucija Sveta z dne 15. decembra 1998.

7

(8)  Resolucija Sveta z dne 15. decembra 1998. Resolucija Sveta določa, da so za gozdarsko politiko odgovorne države članice in da ukrepanje Skupnosti temelji na načelu subsidiarnosti: „poudarja načelo subsidiarnosti, glede na to, da Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti ne vsebuje določb o posebni skupni gozdarski politiki in da so za izvajanje gozdarske politike odgovorne države članice, hkrati pa upošteva, da lahko Skupnost v skladu z načelom subsidiarnosti in konceptom deljene odgovornosti pozitivno prispeva k trajnostnemu upravljanju gozdov in izpolnjevanju različnih funkcij, ki jih imajo gozdovi.“

8

(9)  Vseevropska ministrska konferenca v Helsinkih leta 1993.

9

(10)  Vir: Komisija.

10

Vir

(11)  Uredba (ES) št. 1257/1999, ki določa okvirne uredbe za podporo za razvoj podeželja.

11

(12)  Glej glosar.

12

(13)  Glej glosar.

13

(14)  Namen Cilja 1 v okviru strukturnih skladov je promoviranje razvoja in strukturnega prilagajanja regij, katerih razvoj zaostaja.

14

(15)  Posebno poročilo št. 14/2000 (UL C 353, 8.12.2000).

15

(16)  Revizija ni pokrivala drugih financiranj gozdarstva iz proračuna EU, denimo Forestry Research, Forest Natura 2000, Forest Focus.

16

(17)  Komisija (COM(1998) 649) tako prikazuje pomen gozdarstva:

17

| — | gozdovi so zaradi svojih številnih funkcij bistvenega pomena za podeželska področja in pomenijo bistven del celostne politike razvoja podeželja, še posebej zaradi svojega prispevka k dohodkom in zaposlovanju ter zaradi svoje ekološke in družbene vrednosti, |
| --- | --- |

—

gozdovi so zaradi svojih številnih funkcij bistvenega pomena za podeželska področja in pomenijo bistven del celostne politike razvoja podeželja, še posebej zaradi svojega prispevka k dohodkom in zaposlovanju ter zaradi svoje ekološke in družbene vrednosti,

politike razvoja podeželja

| — | gozdovi in njihova raznolikost so pomemben del evropskega naravnega okolja, njihovo varovanje in ohranjanje pa sodita na področje več politik Skupnosti, še posebej pa sta predmet posebnih okoljskih vprašanj, denimo strategije EU o biotski raznovrstnosti, Natura 2000 in uveljavljanja Konvencije o podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

—

gozdovi in njihova raznolikost so pomemben del evropskega naravnega okolja, njihovo varovanje in ohranjanje pa sodita na področje več politik Skupnosti, še posebej pa sta predmet posebnih okoljskih vprašanj, denimo strategije EU o biotski raznovrstnosti, Natura 2000 in uveljavljanja Konvencije o podnebnih spremembah,

okolja

| — | za gozdarske proizvode, še posebej za les (pa tudi za plutovino in smole), veljajo pravila notranjega trga, pa tudi običajna konkurenčna pravila EU v zvezi z državno pomočjo, združitvami in karteli. |
| --- | --- |

—

za gozdarske proizvode, še posebej za les (pa tudi za plutovino in smole), veljajo pravila notranjega trga, pa tudi običajna konkurenčna pravila EU v zvezi z državno pomočjo, združitvami in karteli.

notranjega trga

(18)  Končno poročilo Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo v zvezi z globalno oceno gozdnih virov (FRA), izdano leta 1995, je gozd opredelilo z 20-odstotno pokrovnostjo krošenj pri industrijskih državah in 10-odstotno pri državah v razvoju.

18

(19)  Študija o Evropskem gozdarskem informacijskem in komunikacijskem sistemu (European Forestry Information and Communication System – EFICS) leta 1997.

19

(20)  Referenca je poročilo Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (UN/FAO) „Forest Resources“ (Gozdni viri) za leto 2000, str. 34.

20

(21)  Sporočilo Komisije je bilo pripravljeno na podlagi posebne zahteve Evropskega parlamenta (A4-0414/96, UL C 55, 24.2.1997, str. 22).

21

(22)  Člen 274 Pogodbe ES: „Komisija izvršuje proračun v skladu z določbami uredb, sprejetih na podlagi člena 279, na lastno odgovornost in v mejah odobrenih proračunskih sredstev, pri čemer upošteva načela dobrega finančnega poslovodenja. Države članice sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih proračunskih sredstev v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja.“

22

(23)  V skladu s členom 29 Uredbe (ES) št. 1257/1999, mora podpora temeljiti „na nacionalnih ali podnacionalnih programih za gozdove ali na enakovrednih instrumentih, ki bi morali upoštevati zaveze, sprejete na ministrskih konferencah o varstvu gozdov v Evropi“.

23

(24)  Člen 29 Uredbe (ES) št. 1257/1999.

24

(25)  Vir: „National forest programmes in European countries: an initial overview based on a quick survey in countries participating in the COST E-19 Action“ (Nacionalni programi razvoja gozdarstva v evropskih državah: začetni pregled na podlagi hitrega ogleda v državah, ki sodelujejo pri COST E-19 Action), stran 11.

25

Vir

(26)  Četrta ministrska konferenca o varstvu gozdov v Evropi (Dunaj, april 2003).

26

(27)  Člen 29(4) Uredbe (ES) št. 1257/1999.

27

(28)  Uredba (ES) št. 1257/1999 in Uredba Sveta (ES) št. 1260/1999 (UL L 161, 26.6.1999, str. 1).

28

(29)  69 operativnih programov za regije Cilja 1 in dodatke k programom, 20 enotnih programskih dokumentov za Cilj 2, med njimi tudi jamstvene ukrepe Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, 68 programov za razvoj podeželja Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada in 73 programov vrste LEADER +.

29

(30)  Glavni generalni direktorati pri tem so GD za kmetijstvo, GD za regionalno politiko, GD za okolje.

30

(31)  Mnenje Ekonomsko-socialnega odbora v zvezi s „Stanjem in problemi gozdarstva v Evropski uniji ter možnostjo razvijanja gozdarskih politik“ (UL C 206, 7.7.1997, str. 128).

31

(32)  Jamstveni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada: Uredba Komisije (ES) št. 817/2004 (UL L 153, 30.4.2004, str. 30) v zvezi s podporo za razvoj podeželja s strani Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) v členu 69 določa, da morajo preverjanja na kraju samem vsako leto pokriti vsaj 5 % upravičencev in vse različne tipe ukrepov za razvoj podeželja, določene v programskih dokumentih. Preverjanja na kraju samem morajo biti razporejena prek leta, in sicer na podlagi analize tveganj, ki jih predstavlja sleherni ukrep za razvoj podeželja. Preverjanja morajo pokrivati vse zaveze in obveznosti upravičenca, ki jih je mogoče preveriti ob času obiska. Opravljena morajo biti v skladu z naslovom III Uredbe (ES) št. 2419/2001.

32

Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega in jamstvenega sklada: Uredba Komisije (ES) št. 438/2001 (UL L 63, 3.3.2001, str. 21) (v zvezi z upravljanjem strukturnih skladov) določa (člen 10), da „države članice na podlagi ustreznega vzorca organizirajo preglede aktivnosti, da bi zlasti: (a) preverile uspešnost vzpostavljenih sistemov upravljanja in nadzora; (b) selektivno na podlagi analize tveganj preučile izjave o izdatkih, izdelane na različnih ravneh. Pregledi, ki se opravijo pred zaključkom vsake pomoči, se nanašajo na najmanj 5 % skupnih upravičenih izdatkov in temeljijo na reprezentativnem vzorcu odobrenih aktivnosti, pri čemer se upoštevajo določbe odstavka 3. Države članice skrbijo, da so pregledi enakomerno razporejeni čez celotno zadevno obdobje. Zagotovijo tudi ustrezno ločitev nalog med takimi pregledi in postopki izvajanja ali plačilnimi postopki v zvezi z aktivnostmi“.

(33)  Evropska konferenca o razvoju podeželja, ki je potekala v Salzburgu novembra 2003, je v svojih sklepih izrazila zaskrbljenost v zvezi z „zapletenostjo sedanjega sistema za politiko EU za razvoj podeželja, pri katerem se glede na to, ali do posega pride znotraj ali zunaj regij Cilja 1, uporabijo različni viri sredstev in postopki“.

33

(34)  Uredba Sveta (EGS) št. 3508/92 z dne 27. novembra 1992, ki vzpostavlja integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) za nekatere načrte pomoči Skupnosti (UL L 355, 5.12.1992, str. 1).

34

(35)  Smernice VI/10535/99 rev. 7, ki so jih izdale službe Komisije za izvajanje upravljanja, preverjanja in kaznovanja v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1257/1999, točka 3(5).

35

(36)  Še posebej to, da je bil razpis le eden, namesto da bi se ti ponavljali, pri odobravanju projektov spodbuja k izbiri prvega.

36

(37)  Glej tudi Smernice VI/10535/99 rev. 7, točka 3(7).

37

(38)  Uredba (EGS) št. 3508/92.

38

(39)  Posebno poročilo št. 14/2000 „Greening the CAP“ (Okoljsko ozaveščanje skupne kmetijske politike), odstavek 47: „Glede na kmetijske oz. okoljske ukrepe morajo države članice predložiti podrobne dokaze za podkrepitev predlaganih višin programske pomoči; te posebne višine nato odobri Komisija. Pač pa se glede na pogozdovalne ukrepe od nacionalnih organov ne zahteva takih informacij; Komisija odobri največjo višino pomoči, znotraj katere lahko države članice svobodno določajo višine pomoči in za to ne potrebujejo odobritve Komisije.“

39

(40)  Člen 31 Uredbe (ES) št. 1257/1999 pravi, da je mogoče letno premijo na hektar plačati „za kritje izpada dohodka zaradi pogozdovanja za obdobje največ 20 let, za kmete ali njihova združenja, ki so zemljišča obdelovali pred pogozditvijo, ali za katero koli drugo osebo zasebnega prava“.

40

(41)  Poročilo Parlamentu in Svetu o izvajanju Uredbe (EGS) št. 2080/92 (COM(1997) 630, 28.11.1997).

41

(42)  Uredba Komisije (ES) št. 445/2002, člen 61 (UL L 74, 15.3.2002, str. 1).

42

(43)  Člen 29 Uredbe (ES) št. 1257/1999, kakor ga je dopolnila Uredba Sveta (ES) št. 1783/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 70).

43

(44)  Uredba (ES) št. 1783/2003.

44

(45)  Programi za razvoj podeželja določajo znesek na hektar, ki ga je treba plačevati kot nadomestilo za izgubo dohodka v naslednjih 20 letih. Nadomestilo za izgubo dohodka je različno glede na predhodno rabo pogozdenega zemljišča, in sicer je višje, kadar je šlo za bolj donosne rabe in če ima upravičenec status kmeta.

45

(46)  Konferenca je na koncu spregovorila o možnosti za „preusmerjanje pogozdovalnih ukrepov, da bi okrepili večstransko vlogo in trajnostni razvoj (t. j. obvladovanje tveganj, izboljševanje koristi za okolje in zmanjševanje tveganja požarov)“.

46

(47)  Mnenje Ekonomsko-socialnega odbora o „Stanju in problemih gozdarstva v Evropski uniji ter možnostih razvijanja gozdarskih politik“.

47

(48)  Člen 31 Uredbe (ES) št. 1257/1999.

48

---

PRILOGA I

DEJAVNOSTI SKUPNOSTI NA PODROČJU GOZDARSTVA V OBDOBJU 1964 DO 1999

1964–1988:

Do leta 1988 je Evropska skupnost sprejela določene ukrepe za razvoj gozdarskega sektorja, ti pa so bili vselej neposredno povezani s skupno kmetijsko politiko, še posebej s politiko izboljševanja kmetijskih struktur. Ukrepi so zadevali usklajevanje zakonodaje, razvoja gozdov in gozdarstva, varovanja gozdov pred onesnaženostjo ozračja in požari ter raziskovanja gozdov.

1988–1992:

Skupnost se je odločila za bolj usklajen pristop h gozdarskim projektom. Septembra 1988 je Komisija Svetu predstavila delovni program gozdarskih ukrepov Skupnosti. Svet ga je sprejel leta 1989, osredotočen pa je bil na pet glavnih področij:

| — | pogozdovanje kmetijskih zemljišč, |
| --- | --- |

—

pogozdovanje kmetijskih zemljišč,

| — | razvoj in optimalna raba gozdov na podeželskih področjih, |
| --- | --- |

—

razvoj in optimalna raba gozdov na podeželskih področjih,

| — | plutovina, |
| --- | --- |

—

plutovina,

| — | zaščita gozdov, |
| --- | --- |

—

zaščita gozdov,

| — | spremljevalni ukrepi. |
| --- | --- |

—

spremljevalni ukrepi.

1992–1999:

Leta 1992 so ukrepi Skupnosti v gozdarskem sektorju postali bolj ambiciozni. Odločitve na dveh glavnih področjih so temeljito spremenile delovni program iz leta 1988:

| — | ukrepi za zaščito gozdov pred onesnaženostjo ozračja in požari so bili okrepljeni (1), |
| --- | --- |

—

ukrepi za zaščito gozdov pred onesnaženostjo ozračja in požari so bili okrepljeni (1),

| — | gozdarski ukrepi na področju kmetijstva so bili sprejeti (2) kot del ukrepov, ki spremljajo reformo skupne kmetijske politike, da bi tako podprli pogozdovanje kmetijskih zemljišč. |
| --- | --- |

—

gozdarski ukrepi na področju kmetijstva so bili sprejeti (2) kot del ukrepov, ki spremljajo reformo skupne kmetijske politike, da bi tako podprli pogozdovanje kmetijskih zemljišč.

Od leta 1992 naprej so drugi ukrepi Skupnosti v gozdarskem sektorju vključevali Evropski gozdarski informacijski in komunikacijski sistem (EFICS) (3) in sofinanciranje raziskovanja gozdov v okviru raziskovalnih in razvojnih programov EU na področju kmetijskih in okoljskih raziskav.

V devetdesetih letih 20. stoletja se je evropska razprava na področju gozdarstva osredotočala predvsem na opredeljevanje in izvajanje načel trajnostnega gozdarstva. Koncept trajnostnega upravljanja gozdov je leta 1993 opredelila vseevropska ministrska konferenca v Helsinkih o zaščiti gozdov. Trajnostno upravljanje gozdov je uravnotežena kombinacija ekoloških, gospodarskih, družbenih in kulturnih dejavnosti. Razpravo o gozdarski strategiji EU so med drugim sprožili poročilo Evropskega parlamenta (4), sporočilo Komisije v zvezi z gozdarsko strategijo za Evropsko unijo (5) in resolucija Sveta o gozdarski strategiji za Evropsko unijo (6). Razprava je potrdila predvsem, da imajo gozdovi večstransko vlogo, da bi morala zanje veljati pravila tržnega gospodarstva in da bi bilo treba strategijo v skladu z načelom subsidiarnosti izvajati na najnižji možni ravni. Čeprav je treba uporabljati načelo subsidiarnosti in čeprav poskuša gozdarska strategija izboljšati usklajenost znotraj Skupnosti, ni konkretnih predlogov za izboljšanje sodelovanja.

---

(1)  Uredba (EGS) št. 2157/92 in Uredba (EGS) št. 2158/92 z dne 23. julija 1992.

(2)  Uredba (EGS) št. 2080/92 z dne 30. julija 1992.

(3)  Uredba (ES) št. 400/94.

(4)  A4-0414/96; PE 213.578/fin („Thomas Report“) (Thomasovo poročilo).

(5)  COM(1998) 649 konč.

(6)  Resolucija Sveta z dne 15. decembra 1998.

---

PRILOGA II

OPREDELITEV GOZDA V POSAMEZNIH DRŽAVAH ČLANICAH

Opredelitev gozda: glavna merila in prag, ki jih po Evropskem gozdarskem informacijskem in komunikacijskem sistemu (EFICS) uporabljajo države

| Država | Minimum | Višina v odrasli dobi |
| --- | --- | --- |
| Širina | Pokrovnost krošenj | Površina | Proizvodni potencial |
| Avstrija | 10 m | 30 % | 0,05 ha | | |
| Belgija (valonska regija) | 9 m | | 0,1 ha | | |
| Belgija (flamska regija) | 25 m | 20 % | 0,5 ha | | |
| Danska | 20 m | | 0,5 ha | | 6 m |
| Finska | | | 0,25 ha | 1 m3/ha/leto | |
| Francija | 15 m | 10 % ali 500 debel/ha s c.b.h. < 24,5 cm | 0,05 ha | | |
| Nemčija | 10 m | | 0,1 ha | | |
| Grčija | 30 m | 10 % | 0,5 ha | | |
| Irska | 40 m | 20 % | 0,5 ha | 4 m3/ha/leto (iglavci)
  2 m3/ha/leto (listavci) | |
| Italija | 20 m | 20 % | 0,2 ha | | |
| Luksemburg | nič | nič | nič | | |
| Portugalska | 15 m | 10 % | 0,2 ha | | |
| Španija | 20 m | 30 % | 0,25 ha | | |
| Švedska | | | 0,25 ha | 1 m3/ha/leto | |
| Nizozemska | 30 m | 20 % | 0,5 ha | | |
| Združeno kraljestvo | 50 m | 20 % | 2 ha | | |
| Viri: EC 1997 – Study on European Forestry Information and Communication System (EFICS).
  Reports on forestry inventory and survey systems (Poročila o sistemih za gozdno inventuro in izmero). Evropska komisija. Luxembourg. |

Država

Minimum

Višina v odrasli dobi

Širina

Pokrovnost krošenj

Površina

Proizvodni potencial

Avstrija

10 m

30 %

0,05 ha

Belgija (valonska regija)

9 m

0,1 ha

Belgija (flamska regija)

25 m

20 %

0,5 ha

Danska

20 m

0,5 ha

6 m

Finska

0,25 ha

1 m3/ha/leto

Francija

15 m

10 % ali 500 debel/ha s c.b.h. < 24,5 cm

0,05 ha

Nemčija

10 m

0,1 ha

Grčija

30 m

10 %

0,5 ha

Irska

40 m

20 %

0,5 ha

4 m3/ha/leto (iglavci)

2 m3/ha/leto (listavci)

Italija

20 m

20 %

0,2 ha

Luksemburg

nič

nič

nič

Portugalska

15 m

10 %

0,2 ha

Španija

20 m

30 %

0,25 ha

Švedska

0,25 ha

1 m3/ha/leto

Nizozemska

30 m

20 %

0,5 ha

Združeno kraljestvo

50 m

20 %

2 ha

Viri: EC 1997 – Study on European Forestry Information and Communication System (EFICS).

Reports on forestry inventory and survey systems (Poročila o sistemih za gozdno inventuro in izmero). Evropska komisija. Luxembourg.

---

ODGOVORI KOMISIJE

POVZETEK

| II. | Komisija pozdravlja to poročilo, katerega pravočasna predstavitev bo omogočila ustrezno obravnavo v luči prihodnjega pregleda gozdarske strategije EU in v okviru prihodnjega okvira za razvoj podeželja (COM(2004) 490 konč.).
  Glede načela subsidiarnosti Komisija meni, da veliko število izvedbenih odločb ostaja v pristojnosti držav članic, kot je navedeno v različnih delih odgovora Komisije na to poročilo. |
| --- | --- |

II.

Komisija pozdravlja to poročilo, katerega pravočasna predstavitev bo omogočila ustrezno obravnavo v luči prihodnjega pregleda gozdarske strategije EU in v okviru prihodnjega okvira za razvoj podeželja (COM(2004) 490 konč.).

Glede načela subsidiarnosti Komisija meni, da veliko število izvedbenih odločb ostaja v pristojnosti držav članic, kot je navedeno v različnih delih odgovora Komisije na to poročilo.

| V. | Trajnostno gospodarjenje z gozdovi temelji na uravnoteženem vključevanju ekonomskih, socialnih in okoljskih ciljev, ki upoštevajo poglavitna vprašanja.
  Komisija meni, da se kakovost spremljanja stanja gozdov lahko zagotovi brez skupne opredelitve gozda. Rezultati politike se lahko spremljajo na ravni države članice in naknadno na ravni EU. |
| --- | --- |

V.

Trajnostno gospodarjenje z gozdovi temelji na uravnoteženem vključevanju ekonomskih, socialnih in okoljskih ciljev, ki upoštevajo poglavitna vprašanja.

Komisija meni, da se kakovost spremljanja stanja gozdov lahko zagotovi brez skupne opredelitve gozda. Rezultati politike se lahko spremljajo na ravni države članice in naknadno na ravni EU.

| VI. | Povezavo med gozdarsko strategijo in posameznimi projekti, ki jih sofinancira Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad (EKUJS), zagotavljajo programi za razvoj podeželja (PRP). Komisija potrjuje, da so navedeni programi v skladu z gozdarsko strategijo. Nacionalni ali regionalni organi odobrijo posamezne projekte na podlagi PRP.
  V predlogu prihodnjega okvira za razvoj podeželja Komisija predlaga jasnejšo razmejitev odgovornosti med Komisijo in državami članicami.
  Prispevek k uresničevanju gozdarske strategije EU je ocenjen za vsak program razvoja podeželja v ocenjevalnem poročilu, ki so ga pripravile države članice in povzela Komisija. Komisija je julija 2004 predlagala (COM(2004) 490 konč.) okrepitev zahtev za ocenjevanje za prihodnji okvir za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

VI.

Povezavo med gozdarsko strategijo in posameznimi projekti, ki jih sofinancira Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad (EKUJS), zagotavljajo programi za razvoj podeželja (PRP). Komisija potrjuje, da so navedeni programi v skladu z gozdarsko strategijo. Nacionalni ali regionalni organi odobrijo posamezne projekte na podlagi PRP.

V predlogu prihodnjega okvira za razvoj podeželja Komisija predlaga jasnejšo razmejitev odgovornosti med Komisijo in državami članicami.

Prispevek k uresničevanju gozdarske strategije EU je ocenjen za vsak program razvoja podeželja v ocenjevalnem poročilu, ki so ga pripravile države članice in povzela Komisija. Komisija je julija 2004 predlagala (COM(2004) 490 konč.) okrepitev zahtev za ocenjevanje za prihodnji okvir za razvoj podeželja.

| VII. | Evropske države so razvile skupen pristop do nacionalnih programov za gozdove v okviru ministrskih konferenc o varstvu gozdov v Evropi (MCPFE) in pri pripravi programov je bil dosežen znaten napredek. Vendar pa se zdi, da so v primeru, ko takšni programi niso na voljo, kot ekvivalent sprejemljivi programi za razvoj podeželja (PRP) in operativni programi (OP), da se ne bi oviralo izvajanja ukrepov v gozdarstvu v programih.
  Za zagotovitev kakovosti odobrenih programov je bila v sodelovanju z vsemi službami, ki so povezane s Komisijo, narejena temeljita analiza, kar je vključevalo tesne stike z državami članicami. Ta proces je zahteval čas. |
| --- | --- |

VII.

Evropske države so razvile skupen pristop do nacionalnih programov za gozdove v okviru ministrskih konferenc o varstvu gozdov v Evropi (MCPFE) in pri pripravi programov je bil dosežen znaten napredek. Vendar pa se zdi, da so v primeru, ko takšni programi niso na voljo, kot ekvivalent sprejemljivi programi za razvoj podeželja (PRP) in operativni programi (OP), da se ne bi oviralo izvajanja ukrepov v gozdarstvu v programih.

Za zagotovitev kakovosti odobrenih programov je bila v sodelovanju z vsemi službami, ki so povezane s Komisijo, narejena temeljita analiza, kar je vključevalo tesne stike z državami članicami. Ta proces je zahteval čas.

| VIII. | Dolgoročne pogodbe so nujne za zagotovitev zadostnega deleža ukrepov, kot je pogozdovanje kmetijskih zemljišč. Zaradi svoje narave vplivajo na več programskih obdobij.
  Glede trajanja pogodb in zneskov pomoči vsebujejo predlogi za okvir za razvoj podeželja za obdobje po letu 2006 številne spremembe za ublažitev teh težav, predvsem s skrajševanjem trajanja in zniževanjem zgornje meje za nadomestilo zaradi izpada dohodka. |
| --- | --- |

VIII.

Dolgoročne pogodbe so nujne za zagotovitev zadostnega deleža ukrepov, kot je pogozdovanje kmetijskih zemljišč. Zaradi svoje narave vplivajo na več programskih obdobij.

Glede trajanja pogodb in zneskov pomoči vsebujejo predlogi za okvir za razvoj podeželja za obdobje po letu 2006 številne spremembe za ublažitev teh težav, predvsem s skrajševanjem trajanja in zniževanjem zgornje meje za nadomestilo zaradi izpada dohodka.

| IX. | Komisija se zaveda dejstva, da je sistem zapleten in so bile zato že uvedene poenostavitve in predlagani nadaljnji bistveni ukrepi za okvir za razvoj podeželja za obdobje po letu 2006. Ena od poenostavitev je uvedba enotnega Sklada za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

IX.

Komisija se zaveda dejstva, da je sistem zapleten in so bile zato že uvedene poenostavitve in predlagani nadaljnji bistveni ukrepi za okvir za razvoj podeželja za obdobje po letu 2006. Ena od poenostavitev je uvedba enotnega Sklada za razvoj podeželja.

| X. | — | Izvajanje ukrepov v gozdarstvu se ravna po načelu subsidiarnosti. O tem, katero vrsto zemljišča se pogozdi, v veliki meri odločajo države članice na osnovi nacionalnih in regionalnih razmer in potreb. Predlog za politiko razvoja podeželja za obdobje po letu 2006 sestavlja več elementov za boljše doseganje posamičnih okoljskih ciljev z izbiranjem zemljišč za pogozdovanje. |
| --- | --- | --- |

X.

—

Izvajanje ukrepov v gozdarstvu se ravna po načelu subsidiarnosti. O tem, katero vrsto zemljišča se pogozdi, v veliki meri odločajo države članice na osnovi nacionalnih in regionalnih razmer in potreb. Predlog za politiko razvoja podeželja za obdobje po letu 2006 sestavlja več elementov za boljše doseganje posamičnih okoljskih ciljev z izbiranjem zemljišč za pogozdovanje.

| — | Usklajenost z okoljem je zakonska zahteva. Države članice izpolnjujejo to zahtevo na osnovi regionalnih razmer. |
| --- | --- |

—

Usklajenost z okoljem je zakonska zahteva. Države članice izpolnjujejo to zahtevo na osnovi regionalnih razmer.

| — | Večina programov vključuje izbirna merila, vendar se ve, da se v nekaterih primerih lahko potrebuje izboljšanje njihove opredelitve. |
| --- | --- |

—

Večina programov vključuje izbirna merila, vendar se ve, da se v nekaterih primerih lahko potrebuje izboljšanje njihove opredelitve.

Revizijske službe Komisije preverijo izbirne sisteme na osnovi smernic, ki jih le-ta izda. Netransparentnost ali neobjektivnost v izbiri projektov vključuje pošiljanje priporočil državam članicam in lahko pripelje do finančnih popravkov v okviru odločitev o postopku potrditve obračunov.

| — | Opredelitvi „kmetijsko zemljišče“ in „nosilec kmetijskega gospodarstva“ sta v pristojnosti držav članic in morata biti navedeni v nacionalnih ali regionalnih programih. Države članice morajo zagotoviti preverjanje in to v skladu s smernicami, ki jih je izdala Komisija.
  Komisija priznava, da obstaja možnost za izboljšave in da bo za naslednje programsko obdobje pregledala zahteve in zagotovila bolj natančna navodila državam članicam v zvezi z zadevami, ki jih je omenilo Sodišče. |
| --- | --- |

—

Opredelitvi „kmetijsko zemljišče“ in „nosilec kmetijskega gospodarstva“ sta v pristojnosti držav članic in morata biti navedeni v nacionalnih ali regionalnih programih. Države članice morajo zagotoviti preverjanje in to v skladu s smernicami, ki jih je izdala Komisija.

Komisija priznava, da obstaja možnost za izboljšave in da bo za naslednje programsko obdobje pregledala zahteve in zagotovila bolj natančna navodila državam članicam v zvezi z zadevami, ki jih je omenilo Sodišče.

| — | Komisija je tudi ugotovila pomanjkljivosti, podobne tistim, ki jih je navedlo Sodišče, in naložila finančne popravke. Izvedeni so bili regulativni ukrepi za izboljšanje preverjanja zahtevkov. |
| --- | --- |

—

Komisija je tudi ugotovila pomanjkljivosti, podobne tistim, ki jih je navedlo Sodišče, in naložila finančne popravke. Izvedeni so bili regulativni ukrepi za izboljšanje preverjanja zahtevkov.

| — | Pri svojem delu revizijske službe Komisije posvečajo posebno pozornost spoštovanju lastnih kontrolnih postopkov za oddajanje javnih naročil za vse ukrepe, ki omogočajo dodelitev pomoči v okviru razvoja podeželja javnim organom. |
| --- | --- |

—

Pri svojem delu revizijske službe Komisije posvečajo posebno pozornost spoštovanju lastnih kontrolnih postopkov za oddajanje javnih naročil za vse ukrepe, ki omogočajo dodelitev pomoči v okviru razvoja podeželja javnim organom.

| XI. | Občine imajo določeno odgovornost za ohranitev svojih gozdov. Organi za odobravanje projektov morajo od občin zahtevati zadostna dokazila, da zagotavljajo vzdrževalna dela. |
| --- | --- |

XI.

Občine imajo določeno odgovornost za ohranitev svojih gozdov. Organi za odobravanje projektov morajo od občin zahtevati zadostna dokazila, da zagotavljajo vzdrževalna dela.

| XII. | Da bi bilo pogozdovanje kmetijskega zemljišča nosilcem kmetijskega gospodarstva zanimivo, je nujno dolgoročno nadomestilo. Vendar pa predlogi za okvir za razvoj podeželja za obdobje po letu 2006 predvidevajo omejitev nadomestila za izpad dohodka do deset let. Povrh skupnega vpliva je treba upoštevati znaten učinek v nekaterih posebnih regijah. |
| --- | --- |

XII.

Da bi bilo pogozdovanje kmetijskega zemljišča nosilcem kmetijskega gospodarstva zanimivo, je nujno dolgoročno nadomestilo. Vendar pa predlogi za okvir za razvoj podeželja za obdobje po letu 2006 predvidevajo omejitev nadomestila za izpad dohodka do deset let. Povrh skupnega vpliva je treba upoštevati znaten učinek v nekaterih posebnih regijah.

| XIII. | Trajnost je bistveno načelo Uredbe (ES) št. 1257/1999. Predlogi za okvir za razvoj podeželja za obdobje po letu 2006 nadalje sledijo temu priporočilu z večjo ciljno usmerjenostjo na pogozdovanje pri doseganju okoljskih ciljev in zahtevo po določitvi območij, primernih za (in tako omejenih na) pogozdovanje iz okoljskih razlogov. |
| --- | --- |

XIII.

Trajnost je bistveno načelo Uredbe (ES) št. 1257/1999. Predlogi za okvir za razvoj podeželja za obdobje po letu 2006 nadalje sledijo temu priporočilu z večjo ciljno usmerjenostjo na pogozdovanje pri doseganju okoljskih ciljev in zahtevo po določitvi območij, primernih za (in tako omejenih na) pogozdovanje iz okoljskih razlogov.

INTRODUCTION

| 4. | The Council Resolution on an EU forestry strategy provided a reference framework for forest-related activities in the EU. It is important to note that the strategy confirmed the subsidiarity principle applied in the forestry area. |
| --- | --- |

4.

The Council Resolution on an EU forestry strategy provided a reference framework for forest-related activities in the EU. It is important to note that the strategy confirmed the subsidiarity principle applied in the forestry area.

| 5. | With regard to the principle of subsidiarity the Commission considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States, as it is expressed in various parts of the Commission's reply to this report. |
| --- | --- |

5.

With regard to the principle of subsidiarity the Commission considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States, as it is expressed in various parts of the Commission's reply to this report.

| 10. | The rural development Regulation is based on the principle of subsidiarity and it is up to the Member States to draw up their rural development programmes, considering national and regional priorities. |
| --- | --- |

10.

The rural development Regulation is based on the principle of subsidiarity and it is up to the Member States to draw up their rural development programmes, considering national and regional priorities.

| 11. | The Commission carried out an evaluation of Council Regulation (EEC) No 2080/92 in 2001 and clearer guidelines for monitoring measures were introduced by Regulation (EC) No 1257/1999. With this regulation the requirement for an ex ante evaluation of rural development programmes (RDPs) has been introduced, as well as a thorough mid-term evaluation of these, which would lead, if necessary, to an adaptation of the programmes concerned. |
| --- | --- |

11.

The Commission carried out an evaluation of Council Regulation (EEC) No 2080/92 in 2001 and clearer guidelines for monitoring measures were introduced by Regulation (EC) No 1257/1999. With this regulation the requirement for an ex ante evaluation of rural development programmes (RDPs) has been introduced, as well as a thorough mid-term evaluation of these, which would lead, if necessary, to an adaptation of the programmes concerned.

THE EU STRATEGY AND ITS IMPLEMENTATION

| 15. | The concept of sustainability is consistent with the notion introduced and defined by the ‘Bruntland Report’ to the World Commission on Environment and Development in 1987, which now applies to all sectors of the economy and sustainable development strategies developed worldwide.
  Sustainable forest management is based on the balanced integration of economic, social and environmental objectives. There may be conflicts between the three types of objectives, but these conflicts should be seen as healthy ones, and they should give rise to cooperation between different interest groups and a constructive search for the best solution. The progress achieved in the establishment of criteria and indicators of sustainable forest management as well as in the use of voluntary schemes to certify sustainable managed forests in the EU are indicative of the progress achieved in the last years towards sustainable forest management. |
| --- | --- |

15.

The concept of sustainability is consistent with the notion introduced and defined by the ‘Bruntland Report’ to the World Commission on Environment and Development in 1987, which now applies to all sectors of the economy and sustainable development strategies developed worldwide.

Sustainable forest management is based on the balanced integration of economic, social and environmental objectives. There may be conflicts between the three types of objectives, but these conflicts should be seen as healthy ones, and they should give rise to cooperation between different interest groups and a constructive search for the best solution. The progress achieved in the establishment of criteria and indicators of sustainable forest management as well as in the use of voluntary schemes to certify sustainable managed forests in the EU are indicative of the progress achieved in the last years towards sustainable forest management.

| 16. | Sustainable forest management requires a participatory approach and involvement of all relevant stakeholders in order to build consensus and to find satisfactory approaches. Countries are developing appropriate mechanisms and structures for the participation of stakeholders in forest policy formulation and implementation processes, notably in the context of their national forest programmes.
  In Member States that for socio-economic reasons in the past put more emphasis on the economic development of the sector, are gradually considering and developing strategies towards diversification and incorporating environmental and social objectives. Sustainability and sustainable development do not define a static state of stability, but rather a dynamic process of change with the goal of continuous improvement. |
| --- | --- |

16.

Sustainable forest management requires a participatory approach and involvement of all relevant stakeholders in order to build consensus and to find satisfactory approaches. Countries are developing appropriate mechanisms and structures for the participation of stakeholders in forest policy formulation and implementation processes, notably in the context of their national forest programmes.

In Member States that for socio-economic reasons in the past put more emphasis on the economic development of the sector, are gradually considering and developing strategies towards diversification and incorporating environmental and social objectives. Sustainability and sustainable development do not define a static state of stability, but rather a dynamic process of change with the goal of continuous improvement.

| 17. | Forest definition lies within the competence of the Member States. The differences respond to historical, social, legal and ecological conditions in the countries. However, for statistical purposes the Member States adjust the data according to a common method developed within the context of the Joint FAO/UNECE/Eurostat/ITTO questionnaire for collecting forest statistics. In this way, the forest data become comparable both with regard to forest area and stand volume. |
| --- | --- |

17.

Forest definition lies within the competence of the Member States. The differences respond to historical, social, legal and ecological conditions in the countries. However, for statistical purposes the Member States adjust the data according to a common method developed within the context of the Joint FAO/UNECE/Eurostat/ITTO questionnaire for collecting forest statistics. In this way, the forest data become comparable both with regard to forest area and stand volume.

| 18. | The Commission considers that the quality of monitoring can be assured without a common definition of forest. The outcome of the policy can be monitored at Member State level against the objectives set in the RDPs, allowing subsequently an assessment at EU level (eg. ex post evaluations). As indicated in paragraph 17, forest-related data are made comparable between countries.
  Regular reporting by Member States, based on commonly agreed monitoring indicators, enables the measurement of progress in the implementation in the RDPs. |
| --- | --- |

18.

The Commission considers that the quality of monitoring can be assured without a common definition of forest. The outcome of the policy can be monitored at Member State level against the objectives set in the RDPs, allowing subsequently an assessment at EU level (eg. ex post evaluations). As indicated in paragraph 17, forest-related data are made comparable between countries.

Regular reporting by Member States, based on commonly agreed monitoring indicators, enables the measurement of progress in the implementation in the RDPs.

| 19. | The shared management and the Commission responsibilities for the implementation of the EU forestry strategy were established by the Council in its Resolution of 15 December 1998 on a forestry strategy for the European Union. It should be noted that evaluation is an integral part of the programme management and assesses the degree of achievement of the programme objectives. |
| --- | --- |

19.

The shared management and the Commission responsibilities for the implementation of the EU forestry strategy were established by the Council in its Resolution of 15 December 1998 on a forestry strategy for the European Union. It should be noted that evaluation is an integral part of the programme management and assesses the degree of achievement of the programme objectives.

| 20. | Being part of the CAP the forestry measures are implemented under shared management and the Commission thereby considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States. The Commission has to assess the conformity of programmes with the Community objectives and legislation. The implementation of the approved programmes is delegated to Member States. This includes all contacts with the beneficiary from the assessment of the project to the final payment. The Commission supervises the implementation of programmes via monitoring and evaluation. It audits the conformity of the implementation with the approved programmes and the relevant Community rules in order to assess any possible risk to the Funds and to assume final responsibility for the execution of the Community budget.
  If the Commission audits reveal deficiencies in Member States’ management and control systems and/or non-conformity with Community rules in project implementation, financial corrections may be proposed within the Commission clearance of account procedure. |
| --- | --- |

20.

Being part of the CAP the forestry measures are implemented under shared management and the Commission thereby considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States. The Commission has to assess the conformity of programmes with the Community objectives and legislation. The implementation of the approved programmes is delegated to Member States. This includes all contacts with the beneficiary from the assessment of the project to the final payment. The Commission supervises the implementation of programmes via monitoring and evaluation. It audits the conformity of the implementation with the approved programmes and the relevant Community rules in order to assess any possible risk to the Funds and to assume final responsibility for the execution of the Community budget.

If the Commission audits reveal deficiencies in Member States’ management and control systems and/or non-conformity with Community rules in project implementation, financial corrections may be proposed within the Commission clearance of account procedure.

| 21 to 22. | The forestry strategy provides a reference framework for forestry-related actions in the EU. Measures included in programmes shall be in line with EU objectives, hereunder the forestry strategy. It is part of the rural development programmes approval to confirm this. When selecting individual projects, the competent national or regional authorities shall ensure that projects selected are in conformity with the programme. See also reply to point 20.
  The proposal for the post 2006 rural development framework contains a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States. As to the implementation of EU strategies (including the forestry strategy), the proposal provides for the drawing up of an EU strategy plan for rural development to be adopted by the Council and the European Parliament.
  The contribution to the achievement of the EU forestry strategy is assessed for each rural development programme in the evaluation reports prepared by the Member States and summarised by the Commission. The Commission proposed in July 2004 (COM(2004) 490 final) to reinforce the evaluation requirements for the future rural development framework. |
| --- | --- |

21 to 22.

The forestry strategy provides a reference framework for forestry-related actions in the EU. Measures included in programmes shall be in line with EU objectives, hereunder the forestry strategy. It is part of the rural development programmes approval to confirm this. When selecting individual projects, the competent national or regional authorities shall ensure that projects selected are in conformity with the programme. See also reply to point 20.

The proposal for the post 2006 rural development framework contains a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States. As to the implementation of EU strategies (including the forestry strategy), the proposal provides for the drawing up of an EU strategy plan for rural development to be adopted by the Council and the European Parliament.

The contribution to the achievement of the EU forestry strategy is assessed for each rural development programme in the evaluation reports prepared by the Member States and summarised by the Commission. The Commission proposed in July 2004 (COM(2004) 490 final) to reinforce the evaluation requirements for the future rural development framework.

NATIONAL FOREST PROGRAMMES (NFP) OR EQUIVALENT INSTRUMENTS

| 24. | The COST (cooperation on science and technology) study mentioned by the Court was a preparatory stocktaking of the situation in the countries participating in the COST action in order to launch the discussion.
  At the beginning of the present programming period, only few Member States had developed national forestry programmes, but progress has been achieved over the last years. Member States are developing to a different degree mechanisms and approaches to the forest policy making process that are consistent with the principles of national forest programmes. |
| --- | --- |

24.

The COST (cooperation on science and technology) study mentioned by the Court was a preparatory stocktaking of the situation in the countries participating in the COST action in order to launch the discussion.

At the beginning of the present programming period, only few Member States had developed national forestry programmes, but progress has been achieved over the last years. Member States are developing to a different degree mechanisms and approaches to the forest policy making process that are consistent with the principles of national forest programmes.

| 25 and 26. | The concept of national forest programmes has evolved under a variety of intergovernmental processes over the last 20 years. Today, the term has become an important concept with a broad scope for achieving sustainable forest management. At international level there is agreement on the general principles and dimensions of national forest programmes. However, there is no commonly agreed definition. In response to this need, the European countries have developed a common approach to national forest programmes in the context of the Ministerial Conference on the Protection of Forest in Europe (MCPFE). |
| --- | --- |

25 and 26.

The concept of national forest programmes has evolved under a variety of intergovernmental processes over the last 20 years. Today, the term has become an important concept with a broad scope for achieving sustainable forest management. At international level there is agreement on the general principles and dimensions of national forest programmes. However, there is no commonly agreed definition. In response to this need, the European countries have developed a common approach to national forest programmes in the context of the Ministerial Conference on the Protection of Forest in Europe (MCPFE).

| 27. | In the absence of national forest plans in some Member States in 2000, it seemed justified to accept RDPs or OPs, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999 (Article 29). When necessary, during the ex ante assessment of programmes the Commission requested additional information concerning the link between the proposed forestry measures and the fulfilment of the undertakings given by the Community and the Member States at international level. |
| --- | --- |

27.

In the absence of national forest plans in some Member States in 2000, it seemed justified to accept RDPs or OPs, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999 (Article 29). When necessary, during the ex ante assessment of programmes the Commission requested additional information concerning the link between the proposed forestry measures and the fulfilment of the undertakings given by the Community and the Member States at international level.

| 28. | Rural development as part of the common agricultural policy, with a corresponding legal basis in the Treaty of course, has by nature a focus on the agricultural sector. Forestry is nevertheless considered as an integral and essential part of the rural economy and rural development, which is reflected by the forestry chapter in Regulation (EC) No 1257/1999. Member States can set their forestry related objectives in the rural development programmes.
  The essential contribution of forestry to rural development is to be reinforced according to the proposals for the post 2006 rural development framework: forestry is particularly addressed under axis I and II; several forestry measures are to be better articulated and targeted, for example addressing the importance of forests for the implementation of Natura 2000. |
| --- | --- |

28.

Rural development as part of the common agricultural policy, with a corresponding legal basis in the Treaty of course, has by nature a focus on the agricultural sector. Forestry is nevertheless considered as an integral and essential part of the rural economy and rural development, which is reflected by the forestry chapter in Regulation (EC) No 1257/1999. Member States can set their forestry related objectives in the rural development programmes.

The essential contribution of forestry to rural development is to be reinforced according to the proposals for the post 2006 rural development framework: forestry is particularly addressed under axis I and II; several forestry measures are to be better articulated and targeted, for example addressing the importance of forests for the implementation of Natura 2000.

| 29 and 30. | The Commission acknowledges the fact that the transition between two programming periods creates a heavy workload on its services. This is due to the fact that the Commission examines all programmes submitted by the Member States before approving them. |
| --- | --- |

29 and 30.

The Commission acknowledges the fact that the transition between two programming periods creates a heavy workload on its services. This is due to the fact that the Commission examines all programmes submitted by the Member States before approving them.

| 31. | Forestry measures form an integral part of the rural development programmes (see also reply paragraph 28). The lengthy duration of the approval process is an indication of the time and efforts put in by the Commission in order to have correct programmes. This includes intensive contacts with the Member State during this process. |
| --- | --- |

31.

Forestry measures form an integral part of the rural development programmes (see also reply paragraph 28). The lengthy duration of the approval process is an indication of the time and efforts put in by the Commission in order to have correct programmes. This includes intensive contacts with the Member State during this process.

| 32. | The involvement of many other units/DGs is linked to the fact that rural development measures (including forestry measures) not only touch agricultural issues but are placed within a wider rural context and can have an economic, social and environmental impact. Therefore, the approval of the measures is sought to be based on an as wide as possible mutual agreement within the Commission services, while DG AGRI remains the lead service for the afforestation of agricultural land. |
| --- | --- |

32.

The involvement of many other units/DGs is linked to the fact that rural development measures (including forestry measures) not only touch agricultural issues but are placed within a wider rural context and can have an economic, social and environmental impact. Therefore, the approval of the measures is sought to be based on an as wide as possible mutual agreement within the Commission services, while DG AGRI remains the lead service for the afforestation of agricultural land.

| 33. | In March 2002 the Commission established an inter-service group on forestry to strengthen the coordination of forestry issues among the services responsible for the different Community policies. The inter-service group, chaired by DG Agriculture, has brought together desk officers and managers from 10 different directorates-general. |
| --- | --- |

33.

In March 2002 the Commission established an inter-service group on forestry to strengthen the coordination of forestry issues among the services responsible for the different Community policies. The inter-service group, chaired by DG Agriculture, has brought together desk officers and managers from 10 different directorates-general.

| 34. | The rural development programmes provide information on the linkage between proposed measures and national/subnational forest programmes or equivalent instruments (Regulation (EC) No 817/2004 Annex II, point 9(3)(X)) in order to allow the Commission to check their coherence. In addition, Regulation (EC) No 1257/1999 obliges each Member State to submit, as part of the rural development programme, the information necessary to allow a check of compatibility with competition rules. |
| --- | --- |

34.

The rural development programmes provide information on the linkage between proposed measures and national/subnational forest programmes or equivalent instruments (Regulation (EC) No 817/2004 Annex II, point 9(3)(X)) in order to allow the Commission to check their coherence. In addition, Regulation (EC) No 1257/1999 obliges each Member State to submit, as part of the rural development programme, the information necessary to allow a check of compatibility with competition rules.

| 35. | It is true that no specific inventory of State aid decisions relating to forestry is made. However all decisions taken by the Commission in the field of State aid, and therefore also decisions taken on State aid in the forestry sector, are published in full on the website of the Commission Secretariat-General. In addition, a short resumé of each State aid measure for forestry is published in the OJ ‘C’ series. |
| --- | --- |

35.

It is true that no specific inventory of State aid decisions relating to forestry is made. However all decisions taken by the Commission in the field of State aid, and therefore also decisions taken on State aid in the forestry sector, are published in full on the website of the Commission Secretariat-General. In addition, a short resumé of each State aid measure for forestry is published in the OJ ‘C’ series.

| 36. | The Commission proposed to select for funding the project within the Quality of Life specific programme under the fifth research framework programme (1998 to 2002). The aim of the project is to evaluate the effects of different financial instruments in the forest sector. The Commission attaches importance to the results of the project to learn from best practice and to draw conclusions. However, the project will not provide a complete overview of financial instruments, as it is limited in scope to some specific countries.
  The Commission is also currently analysing mid-term evaluations of rural development programmes under Regulation (EC) No 1257/1999, which will include the evaluation of the forestry measures in a number of Member States. |
| --- | --- |

36.

The Commission proposed to select for funding the project within the Quality of Life specific programme under the fifth research framework programme (1998 to 2002). The aim of the project is to evaluate the effects of different financial instruments in the forest sector. The Commission attaches importance to the results of the project to learn from best practice and to draw conclusions. However, the project will not provide a complete overview of financial instruments, as it is limited in scope to some specific countries.

The Commission is also currently analysing mid-term evaluations of rural development programmes under Regulation (EC) No 1257/1999, which will include the evaluation of the forestry measures in a number of Member States.

LARGE UPTAKE OF FUNDS FROM PREVIOUS PROGRAMMING PERIOD

| 37 to 39. | Continuity has to be ensured in rural development. Where the Regulations (EEC) No 2080/92 and (EC) No 1257/1999 provide for a long-term (up to 20 years) compensation for income losses by nature, this affects several programming periods.
  The longer-term compensation for income foregone is a core element to make afforestation of (more or less) productive agricultural land attractive for farmers; the only alternatives would be a capitalised one-off aid or an (eventually higher payment) over a shorter period with all resulting problems for the control of the commitment over a longer period.
  However, with its rural development proposals for the post 2006 period (COM(2004) 490 final) the Commission envisages to mitigate the problem by granting income loss compensation for only up to 10 years and by reducing the ceiling for compensation for loss of income.
  As far as environmental targeting of afforestation is concerned, it will be reinforced in the post 2006 rural development proposal. Recital 37 of the proposal names, in the first place, the protection of the environment as objective of afforestation; and ‘any first afforestation should be adapted to local conditions and compatible with the environment and enhance biodiversity’. Moreover, Member States will have to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons (Article 47(5)). |
| --- | --- |

37 to 39.

Continuity has to be ensured in rural development. Where the Regulations (EEC) No 2080/92 and (EC) No 1257/1999 provide for a long-term (up to 20 years) compensation for income losses by nature, this affects several programming periods.

The longer-term compensation for income foregone is a core element to make afforestation of (more or less) productive agricultural land attractive for farmers; the only alternatives would be a capitalised one-off aid or an (eventually higher payment) over a shorter period with all resulting problems for the control of the commitment over a longer period.

However, with its rural development proposals for the post 2006 period (COM(2004) 490 final) the Commission envisages to mitigate the problem by granting income loss compensation for only up to 10 years and by reducing the ceiling for compensation for loss of income.

As far as environmental targeting of afforestation is concerned, it will be reinforced in the post 2006 rural development proposal. Recital 37 of the proposal names, in the first place, the protection of the environment as objective of afforestation; and ‘any first afforestation should be adapted to local conditions and compatible with the environment and enhance biodiversity’. Moreover, Member States will have to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons (Article 47(5)).

A COMPLEX SYSTEM

| 40. | The Commission also finds that the current financing arrangements are complex and should be simplified. In the papers presented at the Salzburg conference by the Commission, this issue was addressed. It has been followed-up in the Commission’s proposal for the post 2006 rural development framework which provides for a single fund with a single, significantly simplified delivery system. |
| --- | --- |

40.

The Commission also finds that the current financing arrangements are complex and should be simplified. In the papers presented at the Salzburg conference by the Commission, this issue was addressed. It has been followed-up in the Commission’s proposal for the post 2006 rural development framework which provides for a single fund with a single, significantly simplified delivery system.

| 41. | The regulatory framework was modified in the spirit of simplification and of adherence to the real situation and to the best practices in use. The application of standard unit costs in forestry is justified by the specific nature of the projects supported. It is also a measurable method (the national authorities are required to establish a priori of a pricing system based on objective criteria) that provides for an effective simplification of the administrative procedures. Concerning the sanction system for forestry measures other than afforestation of agricultural land, as these are not generally linked to area measurements, sanctions based on IACS rules are not appropriate. The sanctions to be applied are therefore those set out in Article 64 of Regulation (EC) No 445/2002, replaced by Article 73 of Regulation (EC) No 817/2004, which reads as follows: ‘Member States shall lay down the rules on penalties applicable to infringements of the provisions of this Regulation and shall take all measures necessary to ensure that they are implemented. The penalties provided for must be effective, proportionate and dissuasive’. This element is taken into account in the Commission's audits. |
| --- | --- |

41.

The regulatory framework was modified in the spirit of simplification and of adherence to the real situation and to the best practices in use. The application of standard unit costs in forestry is justified by the specific nature of the projects supported. It is also a measurable method (the national authorities are required to establish a priori of a pricing system based on objective criteria) that provides for an effective simplification of the administrative procedures. Concerning the sanction system for forestry measures other than afforestation of agricultural land, as these are not generally linked to area measurements, sanctions based on IACS rules are not appropriate. The sanctions to be applied are therefore those set out in Article 64 of Regulation (EC) No 445/2002, replaced by Article 73 of Regulation (EC) No 817/2004, which reads as follows: ‘Member States shall lay down the rules on penalties applicable to infringements of the provisions of this Regulation and shall take all measures necessary to ensure that they are implemented. The penalties provided for must be effective, proportionate and dissuasive’. This element is taken into account in the Commission's audits.

| 42. | The procedures for applications are basically established by the Member States according to their administrative organisation. The number of documents required to apply for aid under a measure depends largely on the eligibility criteria set by the programming document and on the national requirement in terms of supporting documentation. The assistance of external consultants can improve the quality of projects. |
| --- | --- |

42.

The procedures for applications are basically established by the Member States according to their administrative organisation. The number of documents required to apply for aid under a measure depends largely on the eligibility criteria set by the programming document and on the national requirement in terms of supporting documentation. The assistance of external consultants can improve the quality of projects.

IMPLEMENTATION OF FORESTRY MEASURES

| 46. | Afforestation strategies are defined by the Member States either at national or at regional level. The Member States indicate in their rural development programmes the type of land to be afforested, the specific priorities to be addressed and the compatibility with the environment of the proposed actions. The Commission services examine these questions during the approval procedure for rural development programmes.
  Where systematic checks on compatibility with the environment were left aside, the Commission has already conducted legal proceedings against Member States and will not hesitate to continue the same approach if need be.
  A significant improvement of the environmental targeting and compatibility can be expected from the rural development proposals for post 2006 period. Both aspects are significantly reinforced in a way that Member States have to consider clearly environmental aspects as






  (a) | to the design of the measure, and |
| --- | --- | --- |

46.

Afforestation strategies are defined by the Member States either at national or at regional level. The Member States indicate in their rural development programmes the type of land to be afforested, the specific priorities to be addressed and the compatibility with the environment of the proposed actions. The Commission services examine these questions during the approval procedure for rural development programmes.

Where systematic checks on compatibility with the environment were left aside, the Commission has already conducted legal proceedings against Member States and will not hesitate to continue the same approach if need be.

A significant improvement of the environmental targeting and compatibility can be expected from the rural development proposals for post 2006 period. Both aspects are significantly reinforced in a way that Member States have to consider clearly environmental aspects as

(a)

to the design of the measure, and

| (b) | to the implementation of the measure. |
| --- | --- |

(b)

to the implementation of the measure.

The essential tool to verify this ex post is the reinforced monitoring and assessment of the results achieved also in terms of environmental delivery.

| 47. | The DG AGRI audit services apply, consistently, the approach indicated in the Guideline document provided to Member States to all rural development measures implying selections among applications eligible for financing due to limited funds available. When, during audits, findings are made in respect of non-transparency or non-objectivity of the selection systems, recommendations are made and financial corrections may be imposed.
  Generally, the rural development programmes do include selection criteria, but the Commission recognises that in some cases there is scope for improvements. The issue of lack of recording of rejected projects mainly relates to Regulation (EEC) No 2080/92. For the present programming period this has been improved. |
| --- | --- |

47.

The DG AGRI audit services apply, consistently, the approach indicated in the Guideline document provided to Member States to all rural development measures implying selections among applications eligible for financing due to limited funds available. When, during audits, findings are made in respect of non-transparency or non-objectivity of the selection systems, recommendations are made and financial corrections may be imposed.

Generally, the rural development programmes do include selection criteria, but the Commission recognises that in some cases there is scope for improvements. The issue of lack of recording of rejected projects mainly relates to Regulation (EEC) No 2080/92. For the present programming period this has been improved.

| 48. | The national/regional definition of ‘agricultural land’ must be part of the rural development programme. |
| --- | --- |

48.

The national/regional definition of ‘agricultural land’ must be part of the rural development programme.

| 49. | DG Agriculture has recommended cross-checks with the IACS system, or when appropriate with another reliable database, and has made efforts in order to ensure that this recommendation is respected. |
| --- | --- |

49.

DG Agriculture has recommended cross-checks with the IACS system, or when appropriate with another reliable database, and has made efforts in order to ensure that this recommendation is respected.

| 50 and 51. | The verification of the previous agricultural use and intensity is the competence of the Member States. The only Community provision is in Article 32 of Regulation (EC) No 817/2004 (shall be specified by the Member State where farming takes place on a regular basis). The Commission has the intention for the next programming period to specify the conditions in the implementing rules. In addition, a research project is to be launched about harmonised and appropriate methods to calculate area-related premiums, i.e. including the compensation of income loss (level must be determined by real previous use) and maintenance cost. Moreover, the designation of areas suitable for afforestation (RD-proposal post-2006, see paragraph 38) will contribute to limit possible abuses. |
| --- | --- |

50 and 51.

The verification of the previous agricultural use and intensity is the competence of the Member States. The only Community provision is in Article 32 of Regulation (EC) No 817/2004 (shall be specified by the Member State where farming takes place on a regular basis). The Commission has the intention for the next programming period to specify the conditions in the implementing rules. In addition, a research project is to be launched about harmonised and appropriate methods to calculate area-related premiums, i.e. including the compensation of income loss (level must be determined by real previous use) and maintenance cost. Moreover, the designation of areas suitable for afforestation (RD-proposal post-2006, see paragraph 38) will contribute to limit possible abuses.

| 52. | For the next programming period the Commission intends to review the calculation of payment levels (see also paragraphs 50 and 51). |
| --- | --- |

52.

For the next programming period the Commission intends to review the calculation of payment levels (see also paragraphs 50 and 51).

| 53. | Given these great varieties in tax systems, property rights etc. among the Member States a definition of a ‘farmer’ at Community level is difficult. In the absence of a Community definition the Commission accepts the national definitions of a ‘farmer’; its national/regional definition must be part of the rural development programme. The verification of this status, however, is the responsibility of the Member State. The objective verification is difficult. For the next programming period more Community guidance is envisaged (e.g. requirement for proof via official documents, e.g. being registered, tax declaration, applications for direct payments). |
| --- | --- |

53.

Given these great varieties in tax systems, property rights etc. among the Member States a definition of a ‘farmer’ at Community level is difficult. In the absence of a Community definition the Commission accepts the national definitions of a ‘farmer’; its national/regional definition must be part of the rural development programme. The verification of this status, however, is the responsibility of the Member State. The objective verification is difficult. For the next programming period more Community guidance is envisaged (e.g. requirement for proof via official documents, e.g. being registered, tax declaration, applications for direct payments).

| 54. | The definition of the status of ‘farmer’ for the purposes of afforestation measures is to be provided by the Member State according to detailed criteria (Article 33 of Regulation (EC) No 817/2004). The Member State is required to define appropriate control criteria to verify the compliance with the given definition. Mostly, this is checked on the basis of official documents (e.g. income declarations, payment to the health/security system of farmer categories, registration in the farmers’ register. See also the reply to paragraph 53). |
| --- | --- |

54.

The definition of the status of ‘farmer’ for the purposes of afforestation measures is to be provided by the Member State according to detailed criteria (Article 33 of Regulation (EC) No 817/2004). The Member State is required to define appropriate control criteria to verify the compliance with the given definition. Mostly, this is checked on the basis of official documents (e.g. income declarations, payment to the health/security system of farmer categories, registration in the farmers’ register. See also the reply to paragraph 53).

| 55. | The important starting point for the Commission is that the definitions of the eligibility criteria set in Member States’ programmes meet the objectives of the Regulation. Attempts by individuals to evade the provisions cannot be avoided completely. Member States shall duly check applications against this possibility and in case of doubts undertake the appropriate actions. When the Commission services during audits in Member States find weaknesses in the control systems, they are followed up by recommendations and may also result in imposing financial corrections. |
| --- | --- |

55.

The important starting point for the Commission is that the definitions of the eligibility criteria set in Member States’ programmes meet the objectives of the Regulation. Attempts by individuals to evade the provisions cannot be avoided completely. Member States shall duly check applications against this possibility and in case of doubts undertake the appropriate actions. When the Commission services during audits in Member States find weaknesses in the control systems, they are followed up by recommendations and may also result in imposing financial corrections.

| 57. | The Commission has applied financial corrections on the basis of these and other findings and addressed recommendations to the Member States audited and found not to be in conformity.
  The shortcoming ‘unsatisfactory verification of realised expenditure’ was addressed with the introduction of the derogation for standard costs in forestry by Regulation (EC) No 963/2003 when appropriate standard cost systems were found to be in place. |
| --- | --- |

57.

The Commission has applied financial corrections on the basis of these and other findings and addressed recommendations to the Member States audited and found not to be in conformity.

The shortcoming ‘unsatisfactory verification of realised expenditure’ was addressed with the introduction of the derogation for standard costs in forestry by Regulation (EC) No 963/2003 when appropriate standard cost systems were found to be in place.

| 60. | The objective of afforestation of agricultural land under Regulation (EEC) No 2080/92 was both to reduce the agricultural production potential and to increase forest production. In order to meet both objectives with a limited overall budget for rural development a certain targeting on private owners and municipalities seemed appropriate. It should be noted that Regulation (EC) No 1783/2003 opened the measure to improve the ecological and social value of forest owned by public authorities. The afforestation of agricultural land owned by public authorities would be eligible according to the proposals for post 2006 rural development proposal.
  In the case of Ireland, the Commission considered that amounts paid to the organisation concerned were ineligible, and has recovered all amounts paid under the clearance of accounts procedure. Since the Commission began this action (recently confirmed by the European Court of Justice) the Irish authorities have not paid any further EU money to the organisation. |
| --- | --- |

60.

The objective of afforestation of agricultural land under Regulation (EEC) No 2080/92 was both to reduce the agricultural production potential and to increase forest production. In order to meet both objectives with a limited overall budget for rural development a certain targeting on private owners and municipalities seemed appropriate. It should be noted that Regulation (EC) No 1783/2003 opened the measure to improve the ecological and social value of forest owned by public authorities. The afforestation of agricultural land owned by public authorities would be eligible according to the proposals for post 2006 rural development proposal.

In the case of Ireland, the Commission considered that amounts paid to the organisation concerned were ineligible, and has recovered all amounts paid under the clearance of accounts procedure. Since the Commission began this action (recently confirmed by the European Court of Justice) the Irish authorities have not paid any further EU money to the organisation.

| 61. | Concerning targeting, see reply to point 60. There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured. |
| --- | --- |

61.

Concerning targeting, see reply to point 60. There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured.

| 62. | Such major unforeseen events have a huge impact on forestry resources and must lead to an appropriate review and, where necessary, to an adaptation of the strategy. Member States may choose different approaches to tackle these unexpected problems.
  Given the gravity of the damages in France, the choice of the national authorities to reallocate funds towards restoration/prevention seems to be justified. This can be entirely supported from an environmental point of view, as in many cases the restoration activities were used as an occasion for conversion to more ecologically oriented forestry, which corresponds with the elements of the forestry strategy regarding biodiversity. |
| --- | --- |

62.

Such major unforeseen events have a huge impact on forestry resources and must lead to an appropriate review and, where necessary, to an adaptation of the strategy. Member States may choose different approaches to tackle these unexpected problems.

Given the gravity of the damages in France, the choice of the national authorities to reallocate funds towards restoration/prevention seems to be justified. This can be entirely supported from an environmental point of view, as in many cases the restoration activities were used as an occasion for conversion to more ecologically oriented forestry, which corresponds with the elements of the forestry strategy regarding biodiversity.

| 63. | There are several forestry establishment and management techniques that can, to a limited extent, reduce the degree of windfalls by increasing the stability of forests (e.g. as regards the plantation in the margins or the mix of species and ages). Such investments are eligible under rural development. However, actions of this type can only have limited impact.
  Storms and their destructive power cannot be influenced by the techniques applied. However, as to other types of natural disasters, floods and forest fires, the Commission pursues a series of initiatives to reduce the risk and to mitigate the impact.
  The Commission, as part of the Luxembourg compromise of the Presidency in June 2003 on the CAP reform, committed itself to analyse measures related to crisis and risk management in agriculture. In the framework of this exercise consideration will be given to aspects of risk management related to natural disasters in forestry. |
| --- | --- |

63.

There are several forestry establishment and management techniques that can, to a limited extent, reduce the degree of windfalls by increasing the stability of forests (e.g. as regards the plantation in the margins or the mix of species and ages). Such investments are eligible under rural development. However, actions of this type can only have limited impact.

Storms and their destructive power cannot be influenced by the techniques applied. However, as to other types of natural disasters, floods and forest fires, the Commission pursues a series of initiatives to reduce the risk and to mitigate the impact.

The Commission, as part of the Luxembourg compromise of the Presidency in June 2003 on the CAP reform, committed itself to analyse measures related to crisis and risk management in agriculture. In the framework of this exercise consideration will be given to aspects of risk management related to natural disasters in forestry.

| 64. | In their work, the Commission audit services pay particular attention to the respect of proper control procedures for public contract tendering for all measures allowing for aid under rural development to be granted to public bodies. |
| --- | --- |

64.

In their work, the Commission audit services pay particular attention to the respect of proper control procedures for public contract tendering for all measures allowing for aid under rural development to be granted to public bodies.

IMPACT OF AFFORESTATION OF AGRICULTURAL LAND MEASURE

| 67. | The example mentioned by the Court, underlines the importance of income loss compensation in the framework of the afforestation of agricultural land, due to the need for a longer period of compensation payments to make the measure attractive. |
| --- | --- |

67.

The example mentioned by the Court, underlines the importance of income loss compensation in the framework of the afforestation of agricultural land, due to the need for a longer period of compensation payments to make the measure attractive.

| 68. | The loss of income over a considerable number of years from the land planted with forest is in fact the biggest cost to the farmer entering the scheme. |
| --- | --- |

68.

The loss of income over a considerable number of years from the land planted with forest is in fact the biggest cost to the farmer entering the scheme.

| 69. | Afforestation does indeed appear to be expensive but it can be justified as a long term investment in ecological stability and renewable natural resources.
  See answer to paragraph 70. |
| --- | --- |

69.

Afforestation does indeed appear to be expensive but it can be justified as a long term investment in ecological stability and renewable natural resources.

See answer to paragraph 70.

| 70. | It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 indicates also that concerning the contribution of the regulation to rural development ‘Overall this contribution appears to us to be significant and positive, and Regulation (EEC) No 2080/92 has fully played its role accompanying the reform of the common agricultural policy’. On top of the overall impact account should be taken on the significant effect in certain specific regions (like the planting of 100 000 hectares of cork oaks in Spain and Portugal. |
| --- | --- |

70.

It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 indicates also that concerning the contribution of the regulation to rural development ‘Overall this contribution appears to us to be significant and positive, and Regulation (EEC) No 2080/92 has fully played its role accompanying the reform of the common agricultural policy’. On top of the overall impact account should be taken on the significant effect in certain specific regions (like the planting of 100 000 hectares of cork oaks in Spain and Portugal.

| 71. | A recent survey carried out by the Commission services in the context of the preparation of the implementation report of the EU Forestry Strategy indicates that forestry measures co-financed under Regulation (EC) No 1257/1999 have led to positive results in terms of contributing to enhance forestry resources.
  Moreover, the benefits of the extension of woodland areas are not limited to the increase of forest resources. Extension of woodland areas promotes the diversification of activities in rural areas, as well as the protection of the environment. This measure may have very positive effects in some specific regions or areas. |
| --- | --- |

71.

A recent survey carried out by the Commission services in the context of the preparation of the implementation report of the EU Forestry Strategy indicates that forestry measures co-financed under Regulation (EC) No 1257/1999 have led to positive results in terms of contributing to enhance forestry resources.

Moreover, the benefits of the extension of woodland areas are not limited to the increase of forest resources. Extension of woodland areas promotes the diversification of activities in rural areas, as well as the protection of the environment. This measure may have very positive effects in some specific regions or areas.

| 73. | In its working papers distributed at the Salzburg conference, the Commission services raised the question of explicitly retargeting the afforestation policy more towards environmental objectives.
  The conclusions of the Salzburg conference have been used as an input for the extended impact assessment on rural development which accompanied the Commission’s proposal for a new regulation for the next programming period. The legislative proposals themselves reflect this retargeting (recital 37, Article 47(5) with requirement to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons). |
| --- | --- |

73.

In its working papers distributed at the Salzburg conference, the Commission services raised the question of explicitly retargeting the afforestation policy more towards environmental objectives.

The conclusions of the Salzburg conference have been used as an input for the extended impact assessment on rural development which accompanied the Commission’s proposal for a new regulation for the next programming period. The legislative proposals themselves reflect this retargeting (recital 37, Article 47(5) with requirement to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons).

| 74. | The proposals for the post 2006 rural development framework provide for a better targeting and articulation of the entire bundle of forestry measures. The current Article 32 of Council Regulation (EC) No 1257/1999 is to be split. Investment aids are better specified.
  In addition, the co-financing levels are to be reduced for afforestation (income loss) and for the successors of Article 32 to be increased.
  Furthermore, the envisaged EU strategy guidelines will articulate the entire range of objectives for the forestry sector. |
| --- | --- |

74.

The proposals for the post 2006 rural development framework provide for a better targeting and articulation of the entire bundle of forestry measures. The current Article 32 of Council Regulation (EC) No 1257/1999 is to be split. Investment aids are better specified.

In addition, the co-financing levels are to be reduced for afforestation (income loss) and for the successors of Article 32 to be increased.

Furthermore, the envisaged EU strategy guidelines will articulate the entire range of objectives for the forestry sector.

| 75. | The objective to enhance forest resources, also with a reinforced targeting on environmental issues as proposed for the period post-2006, cannot be completely isolated from the general objective of rural development policy to accompany the Common Agricultural Policy; thus the farming community remains the main target group of this policy. The importance of afforestation of agricultural land reflects this.
  Nevertheless, the proposals for the post-2006 rural development framework do not exclude the possibility for Member States to focus on afforestation of agricultural land owned by public authorities. In addition, the afforestation of other than agricultural land is to be continued to be eligible (private holders and municipalities and their respective associations).
  In addition the proposal provides for the designation of the areas suitable for afforestation for environmental reasons. This will be independent from the type of ownership. |
| --- | --- |

75.

The objective to enhance forest resources, also with a reinforced targeting on environmental issues as proposed for the period post-2006, cannot be completely isolated from the general objective of rural development policy to accompany the Common Agricultural Policy; thus the farming community remains the main target group of this policy. The importance of afforestation of agricultural land reflects this.

Nevertheless, the proposals for the post-2006 rural development framework do not exclude the possibility for Member States to focus on afforestation of agricultural land owned by public authorities. In addition, the afforestation of other than agricultural land is to be continued to be eligible (private holders and municipalities and their respective associations).

In addition the proposal provides for the designation of the areas suitable for afforestation for environmental reasons. This will be independent from the type of ownership.

| 76. | There are several intrinsic factors that explain this varying uptake which also stems from the fact that the implementation decisions are, to a large extent, made in respect of the principle of subsidiarity by the Member States. Firstly, it depends largely on the individual situation (structure of the holding, age of the farmer, personal preferences etc). Afforestation of leased land normally is difficult. In several regions the share of leased land in the holdings’ UAA is relatively high.
  Secondly, in this context it should be taken into account that the measure is of a long term nature. Farmers’ areas afforested are definitively out of agricultural production for decades. Therefore, such decisions are considered very carefully, if not reluctantly, by the farmer.
  In some regions and countries the measure is also conditioned by the very small average size of farms and the need to not discriminate small farmers.
  In terms of the impact of the measure, it should be noted that programmes are still half way in their implementation, so it is difficult to draw conclusions at this stage. The latest reports provided by the Member States show in some countries a gradual increase in uptake of the measure during the most recent years, for example in Spain. |
| --- | --- |

76.

There are several intrinsic factors that explain this varying uptake which also stems from the fact that the implementation decisions are, to a large extent, made in respect of the principle of subsidiarity by the Member States. Firstly, it depends largely on the individual situation (structure of the holding, age of the farmer, personal preferences etc). Afforestation of leased land normally is difficult. In several regions the share of leased land in the holdings’ UAA is relatively high.

Secondly, in this context it should be taken into account that the measure is of a long term nature. Farmers’ areas afforested are definitively out of agricultural production for decades. Therefore, such decisions are considered very carefully, if not reluctantly, by the farmer.

In some regions and countries the measure is also conditioned by the very small average size of farms and the need to not discriminate small farmers.

In terms of the impact of the measure, it should be noted that programmes are still half way in their implementation, so it is difficult to draw conclusions at this stage. The latest reports provided by the Member States show in some countries a gradual increase in uptake of the measure during the most recent years, for example in Spain.

IMPACT OF OTHER FORESTRY MEASURES

| 77. | Some countries, however, considered the scope of the eligible measures satisfactory with regard to their added value (Austria, Ireland, Spain and United Kingdom). Others would prefer that the scope of the measures or the type of activities would be expanded (Belgium, France and Germany). |
| --- | --- |

77.

Some countries, however, considered the scope of the eligible measures satisfactory with regard to their added value (Austria, Ireland, Spain and United Kingdom). Others would prefer that the scope of the measures or the type of activities would be expanded (Belgium, France and Germany).

| 78. | Article 32 of Regulation (EC) No 1257/1999 has proven difficult to implement. Nevertheless, support for maintaining the ecological role of forests continues to be justified in the general public’s interest. Therefore the proposals for the post 2006 rural development framework contain a revision of and a more targeted approach to the current Article 32 measures. There will be a clear split between mandatory obligations to be compensated (Natura 2000 payments) and voluntary commitments (in analogy to agri-environment). The ceilings, which may be co-financed, are alsoto be increased to facilitate the uptake. |
| --- | --- |

78.

Article 32 of Regulation (EC) No 1257/1999 has proven difficult to implement. Nevertheless, support for maintaining the ecological role of forests continues to be justified in the general public’s interest. Therefore the proposals for the post 2006 rural development framework contain a revision of and a more targeted approach to the current Article 32 measures. There will be a clear split between mandatory obligations to be compensated (Natura 2000 payments) and voluntary commitments (in analogy to agri-environment). The ceilings, which may be co-financed, are alsoto be increased to facilitate the uptake.

CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS

| 79. | The approach adopted since 2000 following the rural development Regulation (EC) No 1257/1999 is consistent with the EU forestry strategy, which provides the overall reference framework for forestry actions in the EU. The overall principles of the EU forestry strategy (sustainability and multifunctionality) are reflected in the rural development policy, which aims to transform the three dimensions (economical, social and environmental) of sustainability into a coherent package of measures. These measures facilitate and support the implementation of national forest programmes or equivalent instruments in areas where there is a synergy with the objectives of rural development.






  — | The legal basis of EU forestry action stems from the Treaty. The EU forestry strategy provides the reference framework for forestry actions at EU level, including but not limited to rural development. The definition of forest is within the competence of the Member States. At EU level, forest data are made comparable with regard to forest area and stand volume. |
| --- | --- | --- |

79.

The approach adopted since 2000 following the rural development Regulation (EC) No 1257/1999 is consistent with the EU forestry strategy, which provides the overall reference framework for forestry actions in the EU. The overall principles of the EU forestry strategy (sustainability and multifunctionality) are reflected in the rural development policy, which aims to transform the three dimensions (economical, social and environmental) of sustainability into a coherent package of measures. These measures facilitate and support the implementation of national forest programmes or equivalent instruments in areas where there is a synergy with the objectives of rural development.

—

The legal basis of EU forestry action stems from the Treaty. The EU forestry strategy provides the reference framework for forestry actions at EU level, including but not limited to rural development. The definition of forest is within the competence of the Member States. At EU level, forest data are made comparable with regard to forest area and stand volume.

| 80. | The link between the forestry strategy and the individual projects co-financed by the EAGGF funds is ensured via the rural development programmes. The Commission verifies that programmes are in line with the forestry strategy. The national or regional authorities approve the individual projects on basis of the programme.






  — | The Commission foresees, in the proposal for the future rural development framework, a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States. |
| --- | --- | --- |

80.

The link between the forestry strategy and the individual projects co-financed by the EAGGF funds is ensured via the rural development programmes. The Commission verifies that programmes are in line with the forestry strategy. The national or regional authorities approve the individual projects on basis of the programme.

—

The Commission foresees, in the proposal for the future rural development framework, a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States.

| 81. | At the beginning of the present programming period only few Member States had developed national forest programmes. In the absence of such programmes, it seemed justified to accept RDPs or OPs as equivalent instruments, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999. However, Member States made progress over the last years in the formulation and implementation of their national forest programmes. |
| --- | --- |

81.

At the beginning of the present programming period only few Member States had developed national forest programmes. In the absence of such programmes, it seemed justified to accept RDPs or OPs as equivalent instruments, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999. However, Member States made progress over the last years in the formulation and implementation of their national forest programmes.

| 82. | At the start of the programming period all proposals for programmes were submitted to the Commission services within a short period of time. Member States are interested in a rapid Commission approval to start programme implementation. The Commission examined thoroughly all proposals in the shortest time possible. Nevertheless, the analysis had to include all information available on forestry actions, the ex ante evaluation, and involved a number of Commission services with DG AGRI being the lead service.






  — | The proposals for post 2006 rural development framework contain as an essential feature a requirement for strategic planning and monitoring. EU strategic guidelines will be proposed by the Commission to be adopted by the Council. National strategy plans will be elaborated on this basis. The rural development plans will implement the measures to achieve the objectives of the strategies.
  The EU forestry strategy will be an integral part of these strategies.
  The clearer target setting and well-defined strategies linking objectives and means to achieve them will allow a better assessment of policy outcomes and efficiency of the EU-funds used. |
| --- | --- | --- |

82.

At the start of the programming period all proposals for programmes were submitted to the Commission services within a short period of time. Member States are interested in a rapid Commission approval to start programme implementation. The Commission examined thoroughly all proposals in the shortest time possible. Nevertheless, the analysis had to include all information available on forestry actions, the ex ante evaluation, and involved a number of Commission services with DG AGRI being the lead service.

—

The proposals for post 2006 rural development framework contain as an essential feature a requirement for strategic planning and monitoring. EU strategic guidelines will be proposed by the Commission to be adopted by the Council. National strategy plans will be elaborated on this basis. The rural development plans will implement the measures to achieve the objectives of the strategies.

The EU forestry strategy will be an integral part of these strategies.

The clearer target setting and well-defined strategies linking objectives and means to achieve them will allow a better assessment of policy outcomes and efficiency of the EU-funds used.

| — | The qualitative assessment is currently based on the various evaluations (including ex-ante) and material submitted by the Member States.
  The proposals for post 2006 rural development framework will strengthen the strategy aspect of this assessment (including forestry), reinforce evaluation and focus clearly on the results achieved in relation to the strategic objectives. |
| --- | --- |

—

The qualitative assessment is currently based on the various evaluations (including ex-ante) and material submitted by the Member States.

The proposals for post 2006 rural development framework will strengthen the strategy aspect of this assessment (including forestry), reinforce evaluation and focus clearly on the results achieved in relation to the strategic objectives.

| 83. | A long-term compensation is necessary for afforestation of agricultural land to be attractive to farmers and will inevitably go over a number of programming periods. Nevertheless, the proposals for post 2006 rural development framework will provide to limit the compensation for income loss to 10 years and a reduction in the aid ceiling. |
| --- | --- |

83.

A long-term compensation is necessary for afforestation of agricultural land to be attractive to farmers and will inevitably go over a number of programming periods. Nevertheless, the proposals for post 2006 rural development framework will provide to limit the compensation for income loss to 10 years and a reduction in the aid ceiling.

| 84. | The Commission shares the opinion that the current financing arrangements are complex.






  — | For the period post 2006 significant simplifications are proposed. A single funding and programming system will remove the need to comply with different rules for different funds. The responsibilities of the Member States and the Commission will be more clearly defined. |
| --- | --- | --- |

84.

The Commission shares the opinion that the current financing arrangements are complex.

—

For the period post 2006 significant simplifications are proposed. A single funding and programming system will remove the need to comply with different rules for different funds. The responsibilities of the Member States and the Commission will be more clearly defined.

| 85. | Member States indicate in their programmes the land to be afforested and specific priorities to be addressed. This is subject to examination by the Commission services.
  Non-transparency or non-objectivity of selection systems are subject to recommendations and may be taken into account for the proposal of financial corrections.
  The current legislation requires the definition of eligible land and of a ‘farmer’ to be made by the Member State.
  For the next programming period the Commission has the intention to provide more specific implementing rules and/or guidelines.
  Where audits by the Commission services detect weak and insufficient control systems, financial corrections are applied.






  — | The implementation of the strategic, result-oriented approach for post 2006 period will contribute to a thorough selection of individual projects against efficiency criteria. |
| --- | --- | --- |

85.

Member States indicate in their programmes the land to be afforested and specific priorities to be addressed. This is subject to examination by the Commission services.

Non-transparency or non-objectivity of selection systems are subject to recommendations and may be taken into account for the proposal of financial corrections.

The current legislation requires the definition of eligible land and of a ‘farmer’ to be made by the Member State.

For the next programming period the Commission has the intention to provide more specific implementing rules and/or guidelines.

Where audits by the Commission services detect weak and insufficient control systems, financial corrections are applied.

—

The implementation of the strategic, result-oriented approach for post 2006 period will contribute to a thorough selection of individual projects against efficiency criteria.

| — | The Commission will take account of the Court's observations in the risk analyses covering all CAP aid schemes and leading to its audit work programme. Where non-compliance with Community rules is established financial corrections will be imposed. |
| --- | --- |

—

The Commission will take account of the Court's observations in the risk analyses covering all CAP aid schemes and leading to its audit work programme. Where non-compliance with Community rules is established financial corrections will be imposed.

| 86. | There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured.






  — | Based in particular on the mid-term evaluations of the rural development programmes the Commission services will analyse the extent and reasons for non-sustained projects and propose, where necessary, appropriate actions. |
| --- | --- | --- |

86.

There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured.

—

Based in particular on the mid-term evaluations of the rural development programmes the Commission services will analyse the extent and reasons for non-sustained projects and propose, where necessary, appropriate actions.

| 87. | It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 also indicates that concerning the contribution of the regulation to rural development ‘Overall this contribution appears to us to be significant and positive’.
  The farming community is the main target group of rural development. The implementation of voluntary measures depends also on the personal situation of the individual farmer. Against this background the results achieved can be considered reasonable. However, several elements of the current objectives and design of the measure deserve improvements.






  — | The proposals for the post 2006 rural development framework contain several provisions for better targeting of the measure (e.g. strategy, designation of areas) and cost-efficiency (e.g. reduced aid ceilings, shorter duration). |
| --- | --- | --- |

87.

It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 also indicates that concerning the contribution of the regulation to rural development ‘Overall this contribution appears to us to be significant and positive’.

The farming community is the main target group of rural development. The implementation of voluntary measures depends also on the personal situation of the individual farmer. Against this background the results achieved can be considered reasonable. However, several elements of the current objectives and design of the measure deserve improvements.

—

The proposals for the post 2006 rural development framework contain several provisions for better targeting of the measure (e.g. strategy, designation of areas) and cost-efficiency (e.g. reduced aid ceilings, shorter duration).

---