# Úřední věstník C 233/2021

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 233 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6416. června 2021 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 233

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6416. června 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | RADA |
| 2021/C 233/01 | Postoj rady v prvním čtení (EU) č. 23/2021 k nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013Přijatý Radou dne 27. května 2021 | 1 |
| 2021/C 233/02 | Odůvodnění Rady: Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 23/2021 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013 | 42 |

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

RADA

2021/C 233/01

Postoj rady v prvním čtení (EU) č. 23/2021 k nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013Přijatý Radou dne 27. května 2021

1

2021/C 233/02

Odůvodnění Rady: Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 23/2021 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013

42

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

RADA

| 16.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 233/1

---

POSTOJ RADY V PRVNÍM ČTENÍ (EU) č. 23/2021

k nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013

Přijatý Radou dne 27. května 2021

2021/C 233/01

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 46 písm. d), článek 149, čl. 153 odst. 2 písm. a), článek 164, čl. 175 třetí pododstavec a článek 349 této Smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 17. listopadu 2017 byl Evropským parlamentem, Radou a Komisí společně vyhlášen evropský pilíř sociálních práv (dále jen „pilíř“) jako reakce na sociální problémy v Evropě. 20 klíčových zásad pilíře je rozděleno do tří kategorií: rovné příležitosti a přístup na trh práce, spravedlivé pracovní podmínky a sociální ochrana a začleňování. Podle těchto 20 zásad pilíře by se měly řídit akce v rámci Evropského sociálního fondu plus (ESF+). S cílem přispět k provádění pilíře, by měl ESF+ podporovat investice do lidí a systémů v oblastech politiky, jako je zaměstnanost, vzdělávání a sociální začleňování, a tím podpořit hospodářskou, územní a sociální soudržnost v souladu s článkem 174 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. listopadu 2017 byl Evropským parlamentem, Radou a Komisí společně vyhlášen evropský pilíř sociálních práv (dále jen „pilíř“) jako reakce na sociální problémy v Evropě. 20 klíčových zásad pilíře je rozděleno do tří kategorií: rovné příležitosti a přístup na trh práce, spravedlivé pracovní podmínky a sociální ochrana a začleňování. Podle těchto 20 zásad pilíře by se měly řídit akce v rámci Evropského sociálního fondu plus (ESF+). S cílem přispět k provádění pilíře, by měl ESF+ podporovat investice do lidí a systémů v oblastech politiky, jako je zaměstnanost, vzdělávání a sociální začleňování, a tím podpořit hospodářskou, územní a sociální soudržnost v souladu s článkem 174 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).

| (2) | Na úrovni Unie je rámcem pro určování priorit reforem jednotlivých států a sledování jejich provádění evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik (dále jen „evropský semestr“). Členské státy vypracovávají na podporu uvedených priorit reforem své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie. Uvedené strategie by měly být předkládány souběžně s každoročními národními programy reforem jakožto prostředek, jak vymezit a koordinovat prioritní projekty pro investice, jež mají být podpořeny prostředky Unie nebo vnitrostátními finančními prostředky. Měly by rovněž pomáhat k využívání finančních prostředků Unie soudržným způsobem a k maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, která bude poskytnuta zejména z programů podporovaných Unií, podle příslušnosti v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Fondu soudržnosti, jejichž konkrétní cíle a oblasti působnosti jsou stanoveny nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (4) (1), ESF+, Evropského námořního, rybářského a akvakulturního fondu (ENRAF) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (5) (2), Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (6), evropské funkce investiční stabilizace (EISF) zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (7) (3) a Programu InvestEU zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (8) (Program InvestEU). |
| --- | --- |

(2)

Na úrovni Unie je rámcem pro určování priorit reforem jednotlivých států a sledování jejich provádění evropský semestr pro koordinaci hospodářských politik (dále jen „evropský semestr“). Členské státy vypracovávají na podporu uvedených priorit reforem své vlastní vnitrostátní víceleté investiční strategie. Uvedené strategie by měly být předkládány souběžně s každoročními národními programy reforem jakožto prostředek, jak vymezit a koordinovat prioritní projekty pro investice, jež mají být podpořeny prostředky Unie nebo vnitrostátními finančními prostředky. Měly by rovněž pomáhat k využívání finančních prostředků Unie soudržným způsobem a k maximalizaci přidané hodnoty finanční podpory, která bude poskytnuta zejména z programů podporovaných Unií, podle příslušnosti v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Fondu soudržnosti, jejichž konkrétní cíle a oblasti působnosti jsou stanoveny nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (4) (1), ESF+, Evropského námořního, rybářského a akvakulturního fondu (ENRAF) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (5) (2), Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (6), evropské funkce investiční stabilizace (EISF) zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (7) (3) a Programu InvestEU zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (8) (Program InvestEU).

| (3) | Revidované hlavní směry politik zaměstnanosti členských států byly přijaty rozhodnutím Rady (EU) 2020/1512 (9). Texty těchto hlavních směrů politik byly sladěny zásadami pilíře, s cílem zvýšit konkurenceschopnost Evropy a učinit z ní lepší místo pro investice, tvorbu pracovních míst a podporu sociální soudržnosti. Aby se zajistilo plné sladění ESF+ s cíli těchto hlavních směrů, zejména pokud jde o zaměstnanost, vzdělávání, odbornou přípravu a boj proti sociálnímu vyloučení, chudobě a diskriminaci, měl by ESF+ podporovat členské státy s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušným doporučením pro jednotlivé země přijímaným podle čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 2 a 4 Smlouvy o fungování EU a případně k národním programům reforem podloženým národními strategiemi. ESF+ by měl rovněž přispívat k důležitým aspektům provádění klíčových iniciativ a činností Unie, uvedených zejména ve sděleních Komise ze dne 10. června 2016 s názvem „Nová agenda dovedností pro Evropu“, ze dne 30. září 2020 s názvem „Evropský prostor vzdělávání“ a ze dne 7. října 2020 nazvaném „Unie rovnosti: strategický rámec EU pro rovnost, začlenění a účast Romů“, jakož i v příslušných doporučení Rady ze dne 15. února 2016 o začleňování dlouhodobě nezaměstnaných osob na trh práce, ze dne 19. prosince 2016 o cestách prohlubování dovedností, ze dne 30. října 2020 o mostu k pracovním místům – posílení záruk pro mladé lidi a ze dne 12. března 2021 o rovnosti, začlenění a účasti Romů. |
| --- | --- |

(3)

Revidované hlavní směry politik zaměstnanosti členských států byly přijaty rozhodnutím Rady (EU) 2020/1512 (9). Texty těchto hlavních směrů politik byly sladěny zásadami pilíře, s cílem zvýšit konkurenceschopnost Evropy a učinit z ní lepší místo pro investice, tvorbu pracovních míst a podporu sociální soudržnosti. Aby se zajistilo plné sladění ESF+ s cíli těchto hlavních směrů, zejména pokud jde o zaměstnanost, vzdělávání, odbornou přípravu a boj proti sociálnímu vyloučení, chudobě a diskriminaci, měl by ESF+ podporovat členské státy s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušným doporučením pro jednotlivé země přijímaným podle čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 2 a 4 Smlouvy o fungování EU a případně k národním programům reforem podloženým národními strategiemi. ESF+ by měl rovněž přispívat k důležitým aspektům provádění klíčových iniciativ a činností Unie, uvedených zejména ve sděleních Komise ze dne 10. června 2016 s názvem „Nová agenda dovedností pro Evropu“, ze dne 30. září 2020 s názvem „Evropský prostor vzdělávání“ a ze dne 7. října 2020 nazvaném „Unie rovnosti: strategický rámec EU pro rovnost, začlenění a účast Romů“, jakož i v příslušných doporučení Rady ze dne 15. února 2016 o začleňování dlouhodobě nezaměstnaných osob na trh práce, ze dne 19. prosince 2016 o cestách prohlubování dovedností, ze dne 30. října 2020 o mostu k pracovním místům – posílení záruk pro mladé lidi a ze dne 12. března 2021 o rovnosti, začlenění a účasti Romů.

| (4) | Dne 20. června 2017 přijala Rada závěry nazvané „Udržitelná evropská budoucnost: Reakce EU na Agendu pro udržitelný rozvoj 2030“. Rada zdůraznila význam dosažení udržitelného rozvoje ve všech jeho třech rozměrech (ekonomický, sociální a environmentální) vyváženým a integrovaným způsobem. Je nezbytné, aby byl udržitelný rozvoj začleněn do všech oblastí vnitřní i vnější politiky Unie a aby Unie byla ambiciózní v politikách, které používá při řešení globálních výzev. Rada uvítala sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2016 nazvané „Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti“ jako první krok k začlenění cílů Organizace spojených národů (OSN) pro udržitelný rozvoj (dále jen „cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje“) a používání udržitelného rozvoje jako nejdůležitější zásady pro všechny politiky Unie, a to rovněž prostřednictvím jejích finančních nástrojů. ESF+ by měl přispívat k realizaci cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje mimo jiné vymýcením extrémních forem chudoby (cíl č. 1), podporou kvalitního a inkluzivního vzdělávání (cíl č. 4), podporou genderové rovnosti (cíl č. 5), podporou trvalého, inkluzivního a udržitelného hospodářského růstu, plné a produktivní zaměstnanosti a důstojné práce pro všechny (cíl č. 8) a snižováním nerovnosti (cíl č. 10). |
| --- | --- |

(4)

Dne 20. června 2017 přijala Rada závěry nazvané „Udržitelná evropská budoucnost: Reakce EU na Agendu pro udržitelný rozvoj 2030“. Rada zdůraznila význam dosažení udržitelného rozvoje ve všech jeho třech rozměrech (ekonomický, sociální a environmentální) vyváženým a integrovaným způsobem. Je nezbytné, aby byl udržitelný rozvoj začleněn do všech oblastí vnitřní i vnější politiky Unie a aby Unie byla ambiciózní v politikách, které používá při řešení globálních výzev. Rada uvítala sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2016 nazvané „Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti“ jako první krok k začlenění cílů Organizace spojených národů (OSN) pro udržitelný rozvoj (dále jen „cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje“) a používání udržitelného rozvoje jako nejdůležitější zásady pro všechny politiky Unie, a to rovněž prostřednictvím jejích finančních nástrojů. ESF+ by měl přispívat k realizaci cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje mimo jiné vymýcením extrémních forem chudoby (cíl č. 1), podporou kvalitního a inkluzivního vzdělávání (cíl č. 4), podporou genderové rovnosti (cíl č. 5), podporou trvalého, inkluzivního a udržitelného hospodářského růstu, plné a produktivní zaměstnanosti a důstojné práce pro všechny (cíl č. 8) a snižováním nerovnosti (cíl č. 10).

| (5) | Nedávné i současné události zhoršily strukturální výzvy vyplývající z hospodářské globalizace, sociálních nerovností, řízení migračních toků a zvýšené bezpečnostní hrozby, přechodu na čistou energii, technologických změn, demografického poklesu, celkové nezaměstnanosti a zejména nezaměstnanosti mladých lidí, stárnutí pracovní síly, jakož i z výzvy vyplývající z rostoucího nesouladu mezi poptávkou a nabídkou dovedností a pracovní síly v některých odvětvích a regionech, který pociťují zejména malé a střední podniky. Ekologická a digitální transformace a transformace evropských průmyslových ekosystémů pravděpodobně přinesou mnoho nových příležitostí, budou-li je doprovázet odpovídající soubory dovedností a politiky a akce v oblasti zaměstnanosti a sociální oblasti. S přihlédnutím k měnícím se skutečnostem ve světě práce by Unie měla být připravena na současné a budoucí výzvy investováním do relevantních dovedností, vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení, zajišťováním inkluzivnějšího růstu a zlepšováním politik v oblasti zaměstnanosti a sociální oblasti, přičemž by měla být brána v úvahu udržitelnost ekonomiky a průmyslu, mobilita pracovních sil a úsilí o genderově vyvážený trh práce. |
| --- | --- |

(5)

Nedávné i současné události zhoršily strukturální výzvy vyplývající z hospodářské globalizace, sociálních nerovností, řízení migračních toků a zvýšené bezpečnostní hrozby, přechodu na čistou energii, technologických změn, demografického poklesu, celkové nezaměstnanosti a zejména nezaměstnanosti mladých lidí, stárnutí pracovní síly, jakož i z výzvy vyplývající z rostoucího nesouladu mezi poptávkou a nabídkou dovedností a pracovní síly v některých odvětvích a regionech, který pociťují zejména malé a střední podniky. Ekologická a digitální transformace a transformace evropských průmyslových ekosystémů pravděpodobně přinesou mnoho nových příležitostí, budou-li je doprovázet odpovídající soubory dovedností a politiky a akce v oblasti zaměstnanosti a sociální oblasti. S přihlédnutím k měnícím se skutečnostem ve světě práce by Unie měla být připravena na současné a budoucí výzvy investováním do relevantních dovedností, vzdělávání, odborné přípravy a celoživotního učení, zajišťováním inkluzivnějšího růstu a zlepšováním politik v oblasti zaměstnanosti a sociální oblasti, přičemž by měla být brána v úvahu udržitelnost ekonomiky a průmyslu, mobilita pracovních sil a úsilí o genderově vyvážený trh práce.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (10) (4) stanoví rámec pro činnost Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), ESF+, Fondu soudržnosti, Fondu pro spravedlivou transformaci (FST), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (11) (5), ENRAF, Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF), Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF) a nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky, který je součástí Fondu pro integrovanou správu hranic, a stanoví zejména politické cíle a pravidla týkající se programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontroly finančních prostředků Unie prováděných v rámci sdíleného řízení. Je proto nutné specifikovat obecné cíle ESF+ a stanovit zvláštní ustanovení týkající se typu činností, které mohou být financovány z ESF+. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (10) (4) stanoví rámec pro činnost Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), ESF+, Fondu soudržnosti, Fondu pro spravedlivou transformaci (FST), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (11) (5), ENRAF, Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF), Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF) a nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky, který je součástí Fondu pro integrovanou správu hranic, a stanoví zejména politické cíle a pravidla týkající se programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontroly finančních prostředků Unie prováděných v rámci sdíleného řízení. Je proto nutné specifikovat obecné cíle ESF+ a stanovit zvláštní ustanovení týkající se typu činností, které mohou být financovány z ESF+.

| (7) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (dále jen „finanční nařízení“) stanoví pravidla pro provádění souhrnného rozpočtu Unie, zejména pravidla pro granty, ceny, zadávání veřejných zakázek, nepřímé řízení, finanční nástroje, rozpočtové záruky, finanční pomoc a náhradu vyplácených externích odborníků. Spolufinancování grantů může být poskytováno z vlastních zdrojů příjemců, příjmů, jež daný projekt generuje, nebo finančních příspěvků či věcných plnění třetích stran. Finanční nařízení se vztahuje na akce, které mají být realizovány v přímém nebo nepřímém řízení v rámci ESF+, aby byla zajištěna soudržnost při provádění programů Unie. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (dále jen „finanční nařízení“) stanoví pravidla pro provádění souhrnného rozpočtu Unie, zejména pravidla pro granty, ceny, zadávání veřejných zakázek, nepřímé řízení, finanční nástroje, rozpočtové záruky, finanční pomoc a náhradu vyplácených externích odborníků. Spolufinancování grantů může být poskytováno z vlastních zdrojů příjemců, příjmů, jež daný projekt generuje, nebo finančních příspěvků či věcných plnění třetích stran. Finanční nařízení se vztahuje na akce, které mají být realizovány v přímém nebo nepřímém řízení v rámci ESF+, aby byla zajištěna soudržnost při provádění programů Unie.

| (8) | Formy financování z prostředků Unie a způsoby provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů akcí a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. V případě grantů by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 písm. a) finančního nařízení. K provedení opatření souvisejících se socioekonomickou integrací státních příslušníků třetích zemí a v souladu s článkem 94 nařízení (EU) 2021/... (4) může Komise hradit příspěvky členským státům s použitím zjednodušeného vykazování nákladů, včetně paušálních částek. |
| --- | --- |

(8)

Formy financování z prostředků Unie a způsoby provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů akcí a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. V případě grantů by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 písm. a) finančního nařízení. K provedení opatření souvisejících se socioekonomickou integrací státních příslušníků třetích zemí a v souladu s článkem 94 nařízení (EU) 2021/... (4) může Komise hradit příspěvky členským státům s použitím zjednodušeného vykazování nákladů, včetně paušálních částek.

| (9) | Aby bylo zajištěno zjednodušení a zefektivnění struktury financování a vytvořily se další příležitosti pro synergie prostřednictvím integrovaných přístupů financování, měla by být opatření, která byla podporována z Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 (13) a prostřednictvím programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace zřízeného nařízením (EU) č. 1296/2013 (14), začleněna do jediného fondu ESF+. ESF+ by se měl proto skládat ze dvou složek: složky ESF+ v rámci sdíleného řízení (dále jen „složka ESF+ v rámci sdíleného řízení“) a složky Zaměstnanost a sociální inovace (dále jen „složka EaSI“), která má být prováděna v přímém a nepřímém řízení. To by mělo přispět ke snížení administrativní zátěže spojené s řízením různých fondů, a to zejména pro členské státy a příjemce, při zachování jednodušších pravidel pro jednodušší operace, jako je distribuce potravin nebo základní materiální pomoci. |
| --- | --- |

(9)

Aby bylo zajištěno zjednodušení a zefektivnění struktury financování a vytvořily se další příležitosti pro synergie prostřednictvím integrovaných přístupů financování, měla by být opatření, která byla podporována z Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 (13) a prostřednictvím programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace zřízeného nařízením (EU) č. 1296/2013 (14), začleněna do jediného fondu ESF+. ESF+ by se měl proto skládat ze dvou složek: složky ESF+ v rámci sdíleného řízení (dále jen „složka ESF+ v rámci sdíleného řízení“) a složky Zaměstnanost a sociální inovace (dále jen „složka EaSI“), která má být prováděna v přímém a nepřímém řízení. To by mělo přispět ke snížení administrativní zátěže spojené s řízením různých fondů, a to zejména pro členské státy a příjemce, při zachování jednodušších pravidel pro jednodušší operace, jako je distribuce potravin nebo základní materiální pomoci.

| (10) | Vzhledem k širší oblasti působnosti ESF+ je vhodné, aby cíle, kterými jsou zvýšení účinnosti trhů práce, podpora rovného přístupu ke kvalitnímu zaměstnání, zlepšení rovného přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě a zvýšení jejich kvality za účelem napomáhání opětovné integraci do vzdělávacích systémů, jakož i podpora sociálního začleňování a přístupu ke zdravotní péči pro zranitelné osoby a přispění k vymýcení chudoby, byly prováděny nejen v rámci složky ESF+ v rámci sdíleného řízení, ale také, v případě akcí vyžadovaných na úrovni Unie, v přímém a nepřímém řízení v rámci složky EaSI. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem k širší oblasti působnosti ESF+ je vhodné, aby cíle, kterými jsou zvýšení účinnosti trhů práce, podpora rovného přístupu ke kvalitnímu zaměstnání, zlepšení rovného přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě a zvýšení jejich kvality za účelem napomáhání opětovné integraci do vzdělávacích systémů, jakož i podpora sociálního začleňování a přístupu ke zdravotní péči pro zranitelné osoby a přispění k vymýcení chudoby, byly prováděny nejen v rámci složky ESF+ v rámci sdíleného řízení, ale také, v případě akcí vyžadovaných na úrovni Unie, v přímém a nepřímém řízení v rámci složky EaSI.

| (11) | Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání ESF+, které má představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (15) pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu. Mělo by specifikovat příspěvek na složku ESF+ v rámci sdíleného řízení a příděl na akce, které mají být provedeny v přímém a nepřímém řízení v rámci složky EaSI. |
| --- | --- |

(11)

Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání ESF+, které má představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (15) pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu. Mělo by specifikovat příspěvek na složku ESF+ v rámci sdíleného řízení a příděl na akce, které mají být provedeny v přímém a nepřímém řízení v rámci složky EaSI.

| (12) | S cílem usnadnit provádění specifických a operačních cílů složky EaSI by ESF+ měl podporovat činnosti související s technickou a administrativní pomocí, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnotící činnosti, zatímco činnosti v oblasti komunikace a šíření informací by měly být součástí akcí způsobilých pro podporu v rámci složky EaSI. |
| --- | --- |

(12)

S cílem usnadnit provádění specifických a operačních cílů složky EaSI by ESF+ měl podporovat činnosti související s technickou a administrativní pomocí, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnotící činnosti, zatímco činnosti v oblasti komunikace a šíření informací by měly být součástí akcí způsobilých pro podporu v rámci složky EaSI.

| (13) | ESF+ by se měl zaměřit na podporu zaměstnanosti prostřednictvím aktivních zásahů umožňujících integraci a opětovnou integraci na trh práce, zejména v případě mladých lidí, především prováděním posílených záruk pro mladé lidi, dlouhodobě nezaměstnané osoby, znevýhodněné skupiny na trhu práce a neaktivní osoby, jakož i podporou samostatné výdělečné činnosti a sociální ekonomiky. ESF+ by se měl zaměřit na zlepšení fungování trhů práce tak, že bude podporovat modernizaci institucí trhu práce, jako jsou veřejné služby zaměstnanosti, aby se zlepšila jejich schopnost poskytovat intenzivnější cílené poradenství a vedení při hledání zaměstnání a během přechodu do zaměstnaneckého poměru a aby se zlepšila mobilita pracovníků. ESF+ by měl podporovat genderově vyváženou účast na trhu práce pomocí opatření, jejichž cílem je mimo jiné zajistit rovné pracovní podmínky, lepší rovnováhu mezi pracovním a osobním životem a přístup k péči o děti, včetně předškolního vzdělávání a péče. ESF+ by měl rovněž usilovat o zajištění zdravého a vhodně přizpůsobeného pracovního prostředí, aby bylo možné reagovat na zdravotní rizika související s měnícími se formami pracovní náplně a potřebami stárnoucí pracovní síly. |
| --- | --- |

(13)

ESF+ by se měl zaměřit na podporu zaměstnanosti prostřednictvím aktivních zásahů umožňujících integraci a opětovnou integraci na trh práce, zejména v případě mladých lidí, především prováděním posílených záruk pro mladé lidi, dlouhodobě nezaměstnané osoby, znevýhodněné skupiny na trhu práce a neaktivní osoby, jakož i podporou samostatné výdělečné činnosti a sociální ekonomiky. ESF+ by se měl zaměřit na zlepšení fungování trhů práce tak, že bude podporovat modernizaci institucí trhu práce, jako jsou veřejné služby zaměstnanosti, aby se zlepšila jejich schopnost poskytovat intenzivnější cílené poradenství a vedení při hledání zaměstnání a během přechodu do zaměstnaneckého poměru a aby se zlepšila mobilita pracovníků. ESF+ by měl podporovat genderově vyváženou účast na trhu práce pomocí opatření, jejichž cílem je mimo jiné zajistit rovné pracovní podmínky, lepší rovnováhu mezi pracovním a osobním životem a přístup k péči o děti, včetně předškolního vzdělávání a péče. ESF+ by měl rovněž usilovat o zajištění zdravého a vhodně přizpůsobeného pracovního prostředí, aby bylo možné reagovat na zdravotní rizika související s měnícími se formami pracovní náplně a potřebami stárnoucí pracovní síly.

| (14) | ESF+ by měl poskytovat podporu ke zvyšování kvality, inkluzivity, účinnosti a relevantnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy na trhu práce, a to i podporou digitálního učení, uznáváním výsledků neformálního a informálního učení, profesního rozvoje pedagogických pracovníků, aby bylo usnadněno získávání klíčových kompetencí, zejména pokud jde o základní dovednosti, včetně zdravotní gramotnosti, mediální gramotnosti, podnikatelských dovedností, jazykových dovedností, digitálních dovedností a kompetencí pro udržitelný rozvoj, které každý jednotlivec potřebuje k osobnímu naplnění a rozvoji, zaměstnání, sociálnímu začleňování a aktivnímu občanství. ESF+ by měl přispívat k pokroku v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a při přechodu do zaměstnání, měl by podporovat celoživotní učení a zaměstnatelnost s cílem usnadnit všem lidem plnou účast ve společnosti a napomáhat konkurenceschopnosti (mimo jiné sledováním uplatnění absolventů) a společenským a ekonomickým inovacím tím, že bude podporovat rozšiřitelné a udržitelné iniciativy v těchto oblastech, přizpůsobené různým cílovým skupinám, jako jsou osoby se zdravotním postižením. Takové pomoci, podpory a příspěvků by bylo možné dosáhnout například pomocí on-line výuky, odborné přípravy na pracovišti, stáží, systémů duálního vzdělávání a odborné přípravy a učňovské příprav ve smyslu doporučení Rady ze dne 15. března 2018 o Evropském rámci pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu, celoživotního poradenství, předvídání potřeb v oblasti dovedností v úzké spolupráci s příslušným odvětvím, aktualizovaných školicích materiálů a metod zprostředkování, prognóz potřeb, pokud jde o absolventy, a sledování jejich uplatnění, vzdělávání pedagogů, validace výsledků vzdělávání a uznávání kvalifikací a odborných osvědčení. |
| --- | --- |

(14)

ESF+ by měl poskytovat podporu ke zvyšování kvality, inkluzivity, účinnosti a relevantnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy na trhu práce, a to i podporou digitálního učení, uznáváním výsledků neformálního a informálního učení, profesního rozvoje pedagogických pracovníků, aby bylo usnadněno získávání klíčových kompetencí, zejména pokud jde o základní dovednosti, včetně zdravotní gramotnosti, mediální gramotnosti, podnikatelských dovedností, jazykových dovedností, digitálních dovedností a kompetencí pro udržitelný rozvoj, které každý jednotlivec potřebuje k osobnímu naplnění a rozvoji, zaměstnání, sociálnímu začleňování a aktivnímu občanství. ESF+ by měl přispívat k pokroku v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a při přechodu do zaměstnání, měl by podporovat celoživotní učení a zaměstnatelnost s cílem usnadnit všem lidem plnou účast ve společnosti a napomáhat konkurenceschopnosti (mimo jiné sledováním uplatnění absolventů) a společenským a ekonomickým inovacím tím, že bude podporovat rozšiřitelné a udržitelné iniciativy v těchto oblastech, přizpůsobené různým cílovým skupinám, jako jsou osoby se zdravotním postižením. Takové pomoci, podpory a příspěvků by bylo možné dosáhnout například pomocí on-line výuky, odborné přípravy na pracovišti, stáží, systémů duálního vzdělávání a odborné přípravy a učňovské příprav ve smyslu doporučení Rady ze dne 15. března 2018 o Evropském rámci pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu, celoživotního poradenství, předvídání potřeb v oblasti dovedností v úzké spolupráci s příslušným odvětvím, aktualizovaných školicích materiálů a metod zprostředkování, prognóz potřeb, pokud jde o absolventy, a sledování jejich uplatnění, vzdělávání pedagogů, validace výsledků vzdělávání a uznávání kvalifikací a odborných osvědčení.

| (15) | Podpora z ESF+ by měla být využita k propagaci rovného přístupu pro všechny, zejména pro znevýhodněné skupiny, ke kvalitnímu nesegregovanému a inkluzivnímu vzdělávání a odborné přípravě, a to od předškolního vzdělávání a péče se zvláštní pozorností věnovanou dětem ze znevýhodněného socioekonomického prostředí, přes všeobecné a odborné vzdělávání a přípravu, zejména učňovskou přípravu, až po terciární úroveň a rovněž vzdělávání a učení dospělých, mimo jiné prostřednictvím sportu a kulturních aktivit. ESF+ by měl poskytovat cílenou podporu studentům, kteří ji potřebují, a zmírňovat nerovnosti v oblasti vzdělávání, včetně digitální propasti, dále předcházet předčasnému ukončování školní docházky a omezovat je, podporovat prostupnost mezi odvětvími vzdělávání a odborné přípravy, posilovat vazby na neformální a informální učení a usnadňovat vzdělávací mobilitu pro všechny a přístupnost pro osoby se zdravotním postižením. V tomto kontextu by se měly podporovat synergie s programem Erasmus+ zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (16) (6), zejména s cílem usnadnit účast znevýhodněných studentů na vzdělávací mobilitě. |
| --- | --- |

(15)

Podpora z ESF+ by měla být využita k propagaci rovného přístupu pro všechny, zejména pro znevýhodněné skupiny, ke kvalitnímu nesegregovanému a inkluzivnímu vzdělávání a odborné přípravě, a to od předškolního vzdělávání a péče se zvláštní pozorností věnovanou dětem ze znevýhodněného socioekonomického prostředí, přes všeobecné a odborné vzdělávání a přípravu, zejména učňovskou přípravu, až po terciární úroveň a rovněž vzdělávání a učení dospělých, mimo jiné prostřednictvím sportu a kulturních aktivit. ESF+ by měl poskytovat cílenou podporu studentům, kteří ji potřebují, a zmírňovat nerovnosti v oblasti vzdělávání, včetně digitální propasti, dále předcházet předčasnému ukončování školní docházky a omezovat je, podporovat prostupnost mezi odvětvími vzdělávání a odborné přípravy, posilovat vazby na neformální a informální učení a usnadňovat vzdělávací mobilitu pro všechny a přístupnost pro osoby se zdravotním postižením. V tomto kontextu by se měly podporovat synergie s programem Erasmus+ zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (16) (6), zejména s cílem usnadnit účast znevýhodněných studentů na vzdělávací mobilitě.

| (16) | ESF+ by měl podporovat flexibilní příležitosti pro zvyšování kvalifikace a získávání nových, jiných dovedností pro všechny, zejména pokud jde o podnikatelské a digitální dovednosti a dovednosti potřebné pro klíčové základní technologie, jakož i dovednosti pro zelenou ekonomiku a průmyslové ekosystémy, jak je stanoveno ve sdělení Komise ze dne 10. března 2020, nazvaném „Nová průmyslová strategie pro Evropu“. V souladu s agendou dovedností pro Evropu a doporučením Rady o cestách prohlubování dovedností (17) by měl ESF+ podporovat flexibilní příležitosti (včetně přístupu ke krátkým specializovaným vzdělávacím modulům vedoucím ke kvalifikaci) s cílem poskytnout lidem dovednosti, které jsou přizpůsobené potřebám trhu práce a průmyslových ekosystémů, zelené a digitální transformaci, inovacím a sociálním a ekonomickým změnám, usnadňovat rekvalifikace a zvyšování kvalifikace a zaměstnatelnosti, kariérní změny, geografickou a odvětvovou mobilitu a podporovat zejména osoby s nízkou kvalifikací, osoby se zdravotním postižením nebo dospělé se špatnou kvalifikací. ESF+ by měl pomocí nástrojů, jako jsou individuální vzdělávací účty, rovněž usnadnit poskytování integrované podpory dovedností jednotlivcům, včetně zaměstnanců, samostatně výdělečně činných osob nebo nezaměstnaných. |
| --- | --- |

(16)

ESF+ by měl podporovat flexibilní příležitosti pro zvyšování kvalifikace a získávání nových, jiných dovedností pro všechny, zejména pokud jde o podnikatelské a digitální dovednosti a dovednosti potřebné pro klíčové základní technologie, jakož i dovednosti pro zelenou ekonomiku a průmyslové ekosystémy, jak je stanoveno ve sdělení Komise ze dne 10. března 2020, nazvaném „Nová průmyslová strategie pro Evropu“. V souladu s agendou dovedností pro Evropu a doporučením Rady o cestách prohlubování dovedností (17) by měl ESF+ podporovat flexibilní příležitosti (včetně přístupu ke krátkým specializovaným vzdělávacím modulům vedoucím ke kvalifikaci) s cílem poskytnout lidem dovednosti, které jsou přizpůsobené potřebám trhu práce a průmyslových ekosystémů, zelené a digitální transformaci, inovacím a sociálním a ekonomickým změnám, usnadňovat rekvalifikace a zvyšování kvalifikace a zaměstnatelnosti, kariérní změny, geografickou a odvětvovou mobilitu a podporovat zejména osoby s nízkou kvalifikací, osoby se zdravotním postižením nebo dospělé se špatnou kvalifikací. ESF+ by měl pomocí nástrojů, jako jsou individuální vzdělávací účty, rovněž usnadnit poskytování integrované podpory dovedností jednotlivcům, včetně zaměstnanců, samostatně výdělečně činných osob nebo nezaměstnaných.

| (17) | Synergie s programem Horizont Evropa – rámcovým programem pro výzkum a inovace, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (18) (7) (dále jen „Horizont Evropa“), by měly zajistit, aby ESF+ mohl začleňovat a ve větším měřítku využívat inovativní učební osnovy podporované programem Horizont Evropa, aby lidé získali dovednosti a kompetence potřebné pro pracovní místa budoucnosti. |
| --- | --- |

(17)

Synergie s programem Horizont Evropa – rámcovým programem pro výzkum a inovace, zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (18) (7) (dále jen „Horizont Evropa“), by měly zajistit, aby ESF+ mohl začleňovat a ve větším měřítku využívat inovativní učební osnovy podporované programem Horizont Evropa, aby lidé získali dovednosti a kompetence potřebné pro pracovní místa budoucnosti.

| (18) | ESF+ by měl podporovat úsilí členských států přispívat k vymýcení chudoby s cílem přerušit bludný kruh přenosu znevýhodnění z jedné generace na druhou a podporovat sociální začleňování tak, že zajistí rovné příležitosti pro všechny, omezí překážky, bude bojovat proti diskriminaci a zabývat se nerovnostmi v oblasti zdraví. Tato podpora znamená aktivovat řadu politik zaměřených na nejvíce znevýhodněné osoby bez ohledu na jejich pohlaví, sexuální orientaci, věk, náboženské vyznání nebo přesvědčení, rasový nebo etnický původ, zejména na marginalizované komunity, jako jsou Romové, osoby se zdravotním postižením nebo chronickým onemocněním, osoby bez domova, děti a starší osoby. ESF+ by měl podporovat aktivní začleňování osob, které jsou vzdálené od trhu práce, s cílem zajistit jejich socioekonomickou integraci. ESF+ by měl být rovněž využíván k posílení včasného a rovného přístupu k cenově dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám, které podporují přístup k bydlení a péči zaměřenou na člověka, jako je zdravotní a dlouhodobá péče, zejména péče poskytovaná na úrovni rodin a komunit. ESF+ by měl přispívat k modernizaci systémů sociální ochrany s obzvláštním zaměřením na děti a znevýhodněné skupiny, a zejména za účelem podpory přístupnosti systémů, mimo jiné pro osoby se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

(18)

ESF+ by měl podporovat úsilí členských států přispívat k vymýcení chudoby s cílem přerušit bludný kruh přenosu znevýhodnění z jedné generace na druhou a podporovat sociální začleňování tak, že zajistí rovné příležitosti pro všechny, omezí překážky, bude bojovat proti diskriminaci a zabývat se nerovnostmi v oblasti zdraví. Tato podpora znamená aktivovat řadu politik zaměřených na nejvíce znevýhodněné osoby bez ohledu na jejich pohlaví, sexuální orientaci, věk, náboženské vyznání nebo přesvědčení, rasový nebo etnický původ, zejména na marginalizované komunity, jako jsou Romové, osoby se zdravotním postižením nebo chronickým onemocněním, osoby bez domova, děti a starší osoby. ESF+ by měl podporovat aktivní začleňování osob, které jsou vzdálené od trhu práce, s cílem zajistit jejich socioekonomickou integraci. ESF+ by měl být rovněž využíván k posílení včasného a rovného přístupu k cenově dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám, které podporují přístup k bydlení a péči zaměřenou na člověka, jako je zdravotní a dlouhodobá péče, zejména péče poskytovaná na úrovni rodin a komunit. ESF+ by měl přispívat k modernizaci systémů sociální ochrany s obzvláštním zaměřením na děti a znevýhodněné skupiny, a zejména za účelem podpory přístupnosti systémů, mimo jiné pro osoby se zdravotním postižením.

| (19) | ESF+ by měl přispívat k vymýcení chudoby podporou vnitrostátních programů zaměřených na zmírnění potravinové a materiální deprivace a podporovat sociální integraci osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením a nejchudších osob. S ohledem na celkový cíl, jímž je, aby na úrovni Unie bylo minimálně 4 % zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení určeno na podporu nejchudších osob, by členské státy měly vyčlenit alespoň 3 % svých vnitrostátních zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na řešení forem extrémní chudoby s největším dopadem na sociální vyloučení, jako je například bezdomovectví, chudoba dětí a potravinová nouze. Poskytování potravinové nebo základní materiální pomoci nejchudším osobám by nemělo nahrazovat stávající sociální dávky, které jsou jim poskytovány v rámci vnitrostátních sociálních systémů nebo podle vnitrostátních právních předpisů. Vzhledem k povaze operací a typu koncových příjemců je nezbytné, aby se na podporu řešení hmotných nedostatků nejchudších osob uplatňovala jednodušší pravidla. |
| --- | --- |

(19)

ESF+ by měl přispívat k vymýcení chudoby podporou vnitrostátních programů zaměřených na zmírnění potravinové a materiální deprivace a podporovat sociální integraci osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením a nejchudších osob. S ohledem na celkový cíl, jímž je, aby na úrovni Unie bylo minimálně 4 % zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení určeno na podporu nejchudších osob, by členské státy měly vyčlenit alespoň 3 % svých vnitrostátních zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na řešení forem extrémní chudoby s největším dopadem na sociální vyloučení, jako je například bezdomovectví, chudoba dětí a potravinová nouze. Poskytování potravinové nebo základní materiální pomoci nejchudším osobám by nemělo nahrazovat stávající sociální dávky, které jsou jim poskytovány v rámci vnitrostátních sociálních systémů nebo podle vnitrostátních právních předpisů. Vzhledem k povaze operací a typu koncových příjemců je nezbytné, aby se na podporu řešení hmotných nedostatků nejchudších osob uplatňovala jednodušší pravidla.

| (20) | S ohledem na trvalou potřebu posílit úsilí v oblasti řešení řízení migračních toků v Unii jako celku a s cílem zajistit soudržnou, silnou a důslednou podporu úsilí o solidaritu a sdílení odpovědnosti by ESF+ měl zajistit podporu socioekonomické integrace státních příslušníků třetích zemí, včetně migrantů, která by mohla zahrnovat iniciativy na místní úrovni, jež by doplňovaly akce financované z AMIF, EFRR a z dalších fondů Unie, která mohou mít pozitivní dopad na začleňování státních příslušníků ze třetích zemí. |
| --- | --- |

(20)

S ohledem na trvalou potřebu posílit úsilí v oblasti řešení řízení migračních toků v Unii jako celku a s cílem zajistit soudržnou, silnou a důslednou podporu úsilí o solidaritu a sdílení odpovědnosti by ESF+ měl zajistit podporu socioekonomické integrace státních příslušníků třetích zemí, včetně migrantů, která by mohla zahrnovat iniciativy na místní úrovni, jež by doplňovaly akce financované z AMIF, EFRR a z dalších fondů Unie, která mohou mít pozitivní dopad na začleňování státních příslušníků ze třetích zemí.

| (21) | Vzhledem k důležitosti přístupu ke zdravotní péči by měl ESF+ zajistit synergie a doplňkovost s programem EU pro zdraví zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/522 (19) a oblast působnosti ESF+ by měla zahrnovat přístup ke zdravotní péči pro osoby ve zranitelném postavení. |
| --- | --- |

(21)

Vzhledem k důležitosti přístupu ke zdravotní péči by měl ESF+ zajistit synergie a doplňkovost s programem EU pro zdraví zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/522 (19) a oblast působnosti ESF+ by měla zahrnovat přístup ke zdravotní péči pro osoby ve zranitelném postavení.

| (22) | ESF+ by měl podporovat reformy politiky a systémové reformy v oblasti zaměstnanosti, sociálního začleňování, přístupu zranitelných osob ke zdravotní péči, dlouhodobé péče, vzdělávání a odborné přípravy, přispívající k vymýcení chudoby. V zájmu posílení vazby s evropským semestrem by členské státy měly vyčlenit odpovídající část svých finančních zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na provádění příslušných doporučení pro jednotlivé země týkajících se strukturálních problémů, které je vhodné řešit prostřednictvím víceletých investic spadajících do oblasti působnosti ESF+, s ohledem na pilíř, srovnávací přehled sociálních ukazatelů, ve znění navazujícím na přijetí nových cílů stanovených v sociálním pilíři pro akční plán, a regionální zvláštnosti. Komise a členské státy by měly zajistit soudržnost, koordinaci a doplňkovost mezi složkou ESF+ v rámci sdíleného řízení a dalšími fondy, programy a nástroji Unie, jako je Fond pro spravedlivou transformaci, EFRR, program „EU pro zdraví“, Nástroj pro oživení a odolnost zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (20), Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/691 (21), ENRAF, program Erasmus+, AMIF, Horizont Evropa, EZFRV, program Digitální Evropa zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (22) (8) a program Kreativní Evropa zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (23) (9), Evropský sbor solidarity zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (24) (10) a Nástroj pro technickou podporu zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240 (25). Komise a členské státy by měly ve všech fázích procesu zajistit zejména účinnou koordinaci s cílem zaručit soudržnost, soulad, doplňkovost a synergii zdrojů financování, včetně související technické pomoci. |
| --- | --- |

(22)

ESF+ by měl podporovat reformy politiky a systémové reformy v oblasti zaměstnanosti, sociálního začleňování, přístupu zranitelných osob ke zdravotní péči, dlouhodobé péče, vzdělávání a odborné přípravy, přispívající k vymýcení chudoby. V zájmu posílení vazby s evropským semestrem by členské státy měly vyčlenit odpovídající část svých finančních zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na provádění příslušných doporučení pro jednotlivé země týkajících se strukturálních problémů, které je vhodné řešit prostřednictvím víceletých investic spadajících do oblasti působnosti ESF+, s ohledem na pilíř, srovnávací přehled sociálních ukazatelů, ve znění navazujícím na přijetí nových cílů stanovených v sociálním pilíři pro akční plán, a regionální zvláštnosti. Komise a členské státy by měly zajistit soudržnost, koordinaci a doplňkovost mezi složkou ESF+ v rámci sdíleného řízení a dalšími fondy, programy a nástroji Unie, jako je Fond pro spravedlivou transformaci, EFRR, program „EU pro zdraví“, Nástroj pro oživení a odolnost zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (20), Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/691 (21), ENRAF, program Erasmus+, AMIF, Horizont Evropa, EZFRV, program Digitální Evropa zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (22) (8) a program Kreativní Evropa zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (23) (9), Evropský sbor solidarity zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... (24) (10) a Nástroj pro technickou podporu zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240 (25). Komise a členské státy by měly ve všech fázích procesu zajistit zejména účinnou koordinaci s cílem zaručit soudržnost, soulad, doplňkovost a synergii zdrojů financování, včetně související technické pomoci.

| (23) | Prostřednictvím podpory specifických cílů uvedených v tomto nařízení, mezi jinými podporou cíle politiky nazvaného „Sociálnější a inkluzivnější Evropa – provádění evropského pilíře sociálních práv“, podle nařízení (EU) 2021/... (11), bude ESF+ nadále přispívat ke strategiím územního a místního rozvoje v zájmu provádění pilíře. Podpoří nástroje stanovené v článku 28 nařízení (EU) 2021/..., a přispěje tak rovněž k dosažení cíle politiky nazvaného „Evropa bližší občanům - podpora udržitelného a integrovaného rozvoje všech druhů území a místních iniciativ“, podle nařízení (EU) 2021/... (11), mimo jiné díky snižování chudoby a opatřením pro sociální začleňování, s přihlédnutím ke zvláštnostem městských, venkovských a pobřežních regionů s cílem řešit socioekonomické nerovnosti ve městech a regionech. |
| --- | --- |

(23)

Prostřednictvím podpory specifických cílů uvedených v tomto nařízení, mezi jinými podporou cíle politiky nazvaného „Sociálnější a inkluzivnější Evropa – provádění evropského pilíře sociálních práv“, podle nařízení (EU) 2021/... (11), bude ESF+ nadále přispívat ke strategiím územního a místního rozvoje v zájmu provádění pilíře. Podpoří nástroje stanovené v článku 28 nařízení (EU) 2021/..., a přispěje tak rovněž k dosažení cíle politiky nazvaného „Evropa bližší občanům - podpora udržitelného a integrovaného rozvoje všech druhů území a místních iniciativ“, podle nařízení (EU) 2021/... (11), mimo jiné díky snižování chudoby a opatřením pro sociální začleňování, s přihlédnutím ke zvláštnostem městských, venkovských a pobřežních regionů s cílem řešit socioekonomické nerovnosti ve městech a regionech.

| (24) | Aby se zajistilo, že sociální dimenze Evropy bude prosazována tak, jak je stanoveno v pilíři, a aby byly vyčleněny minimální prostředky pro osoby, které to nejvíce potřebují, měly by členské státy vyčlenit minimálně 25 % svých vnitrostátních zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na podporu sociálního začleňování. |
| --- | --- |

(24)

Aby se zajistilo, že sociální dimenze Evropy bude prosazována tak, jak je stanoveno v pilíři, a aby byly vyčleněny minimální prostředky pro osoby, které to nejvíce potřebují, měly by členské státy vyčlenit minimálně 25 % svých vnitrostátních zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na podporu sociálního začleňování.

| (25) | Za účelem řešení problému přetrvávající vysoké míry dětské chudoby v Unii a v souladu se zásadou č. 11 pilíře, která stanoví, že děti mají právo na ochranu před chudobou a že děti ze znevýhodněných prostředí mají právo na zvláštní opatření pro posílení rovných příležitostí, by členské státy měly naplánovat náležitou část svých prostředků ESF+ v rámci sdíleného řízení pro účely provádění záruky pro děti prostřednictvím činností řešících problematiku dětské chudoby v souladu se specifickými cíli ESF+, jež umožňují programování zdrojů na akce, jež přímo podporují rovný přístup dětí k péči o děti, vzdělávání, zdravotní péči, důstojnému bydlení a odpovídající výživě. Členské státy, které měly v období let 2017–2019 na základě údajů Eurostatu průměrný podíl dětí mladších 18 let ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením vyšší, než byl v uvedeném období průměr Unie, by měly na podporu výše uvedených činností přidělit nejméně 5 % svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení. Operace přispívající k tomuto požadavku tematického zaměření by se měly započítávat do požadavku tematického zaměření na sociální začleňování ve výši 25 %, jsou-li plánovány v rámci příslušných specifických cílů. |
| --- | --- |

(25)

Za účelem řešení problému přetrvávající vysoké míry dětské chudoby v Unii a v souladu se zásadou č. 11 pilíře, která stanoví, že děti mají právo na ochranu před chudobou a že děti ze znevýhodněných prostředí mají právo na zvláštní opatření pro posílení rovných příležitostí, by členské státy měly naplánovat náležitou část svých prostředků ESF+ v rámci sdíleného řízení pro účely provádění záruky pro děti prostřednictvím činností řešících problematiku dětské chudoby v souladu se specifickými cíli ESF+, jež umožňují programování zdrojů na akce, jež přímo podporují rovný přístup dětí k péči o děti, vzdělávání, zdravotní péči, důstojnému bydlení a odpovídající výživě. Členské státy, které měly v období let 2017–2019 na základě údajů Eurostatu průměrný podíl dětí mladších 18 let ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením vyšší, než byl v uvedeném období průměr Unie, by měly na podporu výše uvedených činností přidělit nejméně 5 % svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení. Operace přispívající k tomuto požadavku tematického zaměření by se měly započítávat do požadavku tematického zaměření na sociální začleňování ve výši 25 %, jsou-li plánovány v rámci příslušných specifických cílů.

| (26) | V zájmu usnadnění inkluzivního hospodářského oživení po závažné krizi a podpory zaměstnanosti mladých lidí v měnícím se světě práce a vzhledem k přetrvávající vysoké míře nezaměstnanosti a neaktivity mladých lidí v řadě členských států a regionů je nutné, aby všechny členské státy investovaly náležitou část svých zdrojů z ESF+ do opatření na podporu zaměstnanosti a dovedností mladých lidí, mimo jiné prostřednictvím provádění systému záruk pro mladé lidi. Na základě akcí podporovaných Iniciativou na podporu zaměstnanosti mladých lidí v programovém období 2014–2020 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (26), které jsou zaměřené na jednotlivce, a na základě získaných zkušeností by členské státy měly dále podporovat způsoby opětovného začlenění do kvalitního zaměstnání a vzdělávání a investovat do včasné prevence a účinného dosahu tak, že budou v relevantních případech, mimo jiné prostřednictvím práce s mládeží, upřednostňovat dlouhodobě nezaměstnané, neaktivní a znevýhodněné mladé lidi. Členské státy by rovněž měly investovat do opatření zaměřených na usnadnění přechodu ze školy do zaměstnání, jakož i do odpovídajících kapacit služeb zaměstnanosti, aby mohly mladým lidem poskytovat individuálně uzpůsobenou, komplexní podporu a lépe zacílené nabídky. Díky plnému začlenění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí do ESF+ bude provádění cílených akcí v oblasti zaměstnanosti mladých lidí účinnější a efektivnější a její oblast působnosti bude rozšířena na strukturální opatření a reformy, čímž se zajistí lepší soulad mezi finanční podporou Unie a prováděním posílené záruky pro mladé lidi. Zlepšování dovedností a získávání nových, jiných dovedností by mělo mladým lidem pomoci využít příležitosti v rozvíjejících se odvětvích a připravit se na měnící se povahu práce a také využít příležitosti, které vzniknou díky digitální a zelené transformaci a transformaci průmyslových ekosystémů Unie. Proto by členské státy, které měly v období let 2017–2019 na základě údajů Eurostatu podíl mladých lidí ve věku 15 až 29 let, kteří byli bez zaměstnání a neúčastnili se vzdělávání ani odborné přípravy, vyšší než byl v uvedeném období průměr Unie, měly na uvedené akce přidělit alespoň 12,5 % svých zdrojů složky ESF+ v rámci sdíleného řízení. |
| --- | --- |

(26)

V zájmu usnadnění inkluzivního hospodářského oživení po závažné krizi a podpory zaměstnanosti mladých lidí v měnícím se světě práce a vzhledem k přetrvávající vysoké míře nezaměstnanosti a neaktivity mladých lidí v řadě členských států a regionů je nutné, aby všechny členské státy investovaly náležitou část svých zdrojů z ESF+ do opatření na podporu zaměstnanosti a dovedností mladých lidí, mimo jiné prostřednictvím provádění systému záruk pro mladé lidi. Na základě akcí podporovaných Iniciativou na podporu zaměstnanosti mladých lidí v programovém období 2014–2020 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (26), které jsou zaměřené na jednotlivce, a na základě získaných zkušeností by členské státy měly dále podporovat způsoby opětovného začlenění do kvalitního zaměstnání a vzdělávání a investovat do včasné prevence a účinného dosahu tak, že budou v relevantních případech, mimo jiné prostřednictvím práce s mládeží, upřednostňovat dlouhodobě nezaměstnané, neaktivní a znevýhodněné mladé lidi. Členské státy by rovněž měly investovat do opatření zaměřených na usnadnění přechodu ze školy do zaměstnání, jakož i do odpovídajících kapacit služeb zaměstnanosti, aby mohly mladým lidem poskytovat individuálně uzpůsobenou, komplexní podporu a lépe zacílené nabídky. Díky plnému začlenění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí do ESF+ bude provádění cílených akcí v oblasti zaměstnanosti mladých lidí účinnější a efektivnější a její oblast působnosti bude rozšířena na strukturální opatření a reformy, čímž se zajistí lepší soulad mezi finanční podporou Unie a prováděním posílené záruky pro mladé lidi. Zlepšování dovedností a získávání nových, jiných dovedností by mělo mladým lidem pomoci využít příležitosti v rozvíjejících se odvětvích a připravit se na měnící se povahu práce a také využít příležitosti, které vzniknou díky digitální a zelené transformaci a transformaci průmyslových ekosystémů Unie. Proto by členské státy, které měly v období let 2017–2019 na základě údajů Eurostatu podíl mladých lidí ve věku 15 až 29 let, kteří byli bez zaměstnání a neúčastnili se vzdělávání ani odborné přípravy, vyšší než byl v uvedeném období průměr Unie, měly na uvedené akce přidělit alespoň 12,5 % svých zdrojů složky ESF+ v rámci sdíleného řízení.

| (27) | V souladu s článkem 349 Smlouvy o fungování EU a článkem 2 Protokolu č. 6 o zvláštních ustanoveních pro cíl 6 v rámci strukturálních fondů ve Finsku, Norsku a Švédsku připojeného k aktu o přistoupení z roku 1994 (27) mají nejvzdálenější regiony a severní řídce osídlené regiony nárok na zvláštní opatření v rámci společných politik a programů Unie. Vzhledem k trvalým omezením, mezi něž patří vylidňování, je pro tyto regiony nutná zvláštní podpora. |
| --- | --- |

(27)

V souladu s článkem 349 Smlouvy o fungování EU a článkem 2 Protokolu č. 6 o zvláštních ustanoveních pro cíl 6 v rámci strukturálních fondů ve Finsku, Norsku a Švédsku připojeného k aktu o přistoupení z roku 1994 (27) mají nejvzdálenější regiony a severní řídce osídlené regiony nárok na zvláštní opatření v rámci společných politik a programů Unie. Vzhledem k trvalým omezením, mezi něž patří vylidňování, je pro tyto regiony nutná zvláštní podpora.

| (28) | Efektivní a účinné provádění akcí podporovaných fondem ESF+ závisí na řádné správě a partnerství mezi všemi subjekty příslušných územních úrovní a sociálně-ekonomickými subjekty, zejména mezi sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti. Je proto nezbytné, aby všechny členské státy přidělily náležitou část svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na zajištění smysluplné účasti sociálních partnerů a organizací občanské společnosti na provádění ESF+ v rámci sdíleného řízení Tato účast by měla zahrnovat příslušné subjekty zastupující občanskou společnost, jako jsou partneři v oblasti životního prostředí, nevládní organizace a subjekty odpovědné za podporu sociálního začleňování, základní práva, práva osob se zdravotním postižením, genderovou rovnost a nediskriminaci. Členské státy, které mají podle doporučení pro jednotlivé země budovat kapacity sociálních partnerů nebo organizací občanské společnosti, by měly na tento účel vzhledem ke specifickým potřebám, které v této oblasti mají, přidělit nejméně 0,25 % zdrojů složky ESF+ v rámci sdíleného řízení. |
| --- | --- |

(28)

Efektivní a účinné provádění akcí podporovaných fondem ESF+ závisí na řádné správě a partnerství mezi všemi subjekty příslušných územních úrovní a sociálně-ekonomickými subjekty, zejména mezi sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti. Je proto nezbytné, aby všechny členské státy přidělily náležitou část svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na zajištění smysluplné účasti sociálních partnerů a organizací občanské společnosti na provádění ESF+ v rámci sdíleného řízení Tato účast by měla zahrnovat příslušné subjekty zastupující občanskou společnost, jako jsou partneři v oblasti životního prostředí, nevládní organizace a subjekty odpovědné za podporu sociálního začleňování, základní práva, práva osob se zdravotním postižením, genderovou rovnost a nediskriminaci. Členské státy, které mají podle doporučení pro jednotlivé země budovat kapacity sociálních partnerů nebo organizací občanské společnosti, by měly na tento účel vzhledem ke specifickým potřebám, které v této oblasti mají, přidělit nejméně 0,25 % zdrojů složky ESF+ v rámci sdíleného řízení.

| (29) | Pro zajištění lepší reakce politik na sociální změny a propagaci a podporu inovativních řešení je zásadní podpora sociálních inovací. Pro účinnost takových politik má zásadní význam zejména zkoušení a hodnocení inovativních řešení před jejich rozšířením, a proto si zaslouží zvláštní podporu z ESF+. Podniky sociální ekonomiky by mohly hrát klíčovou úlohu při realizaci sociálních inovací a přispívání k hospodářské a sociální odolnosti. Definice podniku sociální ekonomiky by měla být v souladu s definicemi použitými ve vnitrostátním právu a v závěrech Rady ze dne 7. prosince 2015 o podpoře sociální ekonomiky jakožto jednoho z klíčových motorů hospodářského a sociálního vývoje v Evropě. S cílem posílit vzájemné učení a výměnu znalostí a postupů by členské státy navíc měly být vybízeny k tomu, aby pokračovaly ve svých akcích nadnárodní spolupráce v rámci sdíleného řízení v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a odborné přípravy a sociálního začleňování v souladu se specifickými cíli ESF+. |
| --- | --- |

(29)

Pro zajištění lepší reakce politik na sociální změny a propagaci a podporu inovativních řešení je zásadní podpora sociálních inovací. Pro účinnost takových politik má zásadní význam zejména zkoušení a hodnocení inovativních řešení před jejich rozšířením, a proto si zaslouží zvláštní podporu z ESF+. Podniky sociální ekonomiky by mohly hrát klíčovou úlohu při realizaci sociálních inovací a přispívání k hospodářské a sociální odolnosti. Definice podniku sociální ekonomiky by měla být v souladu s definicemi použitými ve vnitrostátním právu a v závěrech Rady ze dne 7. prosince 2015 o podpoře sociální ekonomiky jakožto jednoho z klíčových motorů hospodářského a sociálního vývoje v Evropě. S cílem posílit vzájemné učení a výměnu znalostí a postupů by členské státy navíc měly být vybízeny k tomu, aby pokračovaly ve svých akcích nadnárodní spolupráce v rámci sdíleného řízení v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a odborné přípravy a sociálního začleňování v souladu se specifickými cíli ESF+.

| (30) | Komise a členské státy by měly zajistit, aby ESF+ přispíval k prosazování rovnosti mezi muži a ženami v souladu s článkem 8 Smlouvy o fungování EU za účelem podpory rovného zacházení a rovných příležitostí pro ženy a muže ve všech oblastech včetně účasti na trhu práce, pracovních podmínek a kariérního postupu. Rovněž by měly zajistit, aby ESF+ v souladu s článkem 10 Smlouvy o fungování EU podporoval rovné příležitosti pro všechny bez diskriminace, prosazoval začleňování osob se zdravotním postižením do společnosti na rovnoprávném základě s jinými a přispíval k provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením přijaté dne 13. prosince 2006 v New Yorku. ESF+ by měl přispívat k podpoře přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením s cílem zlepšit začlenění do zaměstnání, vzdělávání a odborné přípravy, a tím zlepšit jejich začlenění do všech oblastí života. Podpora této přístupnosti by měla být zohledněna ve všech dimenzích a ve všech fázích přípravy, monitorování, provádění a hodnocení programů včasným a konzistentním způsobem, přičemž by mělo být zajištěno přijetí konkrétních akcí na podporu genderové rovnosti a rovných příležitostí. ESF+ by měl podporovat přechod od rezidenční či ústavní péče k péči poskytované na úrovni rodin a komunit, zejména pokud jde o osoby, které se potýkají s vícenásobnou diskriminací. ESF+ by neměl podporovat žádnou činnost, která přispívá k segregaci nebo sociálnímu vyloučení. Nařízení (EU) 2021/... (12) stanoví, že pravidla pro způsobilost výdajů mají být stanovena na vnitrostátní úrovni s některými výjimkami, pro něž je nutné určit zvláštní ustanovení, pokud jde o složku ESF+ v rámci sdíleného řízení. |
| --- | --- |

(30)

Komise a členské státy by měly zajistit, aby ESF+ přispíval k prosazování rovnosti mezi muži a ženami v souladu s článkem 8 Smlouvy o fungování EU za účelem podpory rovného zacházení a rovných příležitostí pro ženy a muže ve všech oblastech včetně účasti na trhu práce, pracovních podmínek a kariérního postupu. Rovněž by měly zajistit, aby ESF+ v souladu s článkem 10 Smlouvy o fungování EU podporoval rovné příležitosti pro všechny bez diskriminace, prosazoval začleňování osob se zdravotním postižením do společnosti na rovnoprávném základě s jinými a přispíval k provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením přijaté dne 13. prosince 2006 v New Yorku. ESF+ by měl přispívat k podpoře přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením s cílem zlepšit začlenění do zaměstnání, vzdělávání a odborné přípravy, a tím zlepšit jejich začlenění do všech oblastí života. Podpora této přístupnosti by měla být zohledněna ve všech dimenzích a ve všech fázích přípravy, monitorování, provádění a hodnocení programů včasným a konzistentním způsobem, přičemž by mělo být zajištěno přijetí konkrétních akcí na podporu genderové rovnosti a rovných příležitostí. ESF+ by měl podporovat přechod od rezidenční či ústavní péče k péči poskytované na úrovni rodin a komunit, zejména pokud jde o osoby, které se potýkají s vícenásobnou diskriminací. ESF+ by neměl podporovat žádnou činnost, která přispívá k segregaci nebo sociálnímu vyloučení. Nařízení (EU) 2021/... (12) stanoví, že pravidla pro způsobilost výdajů mají být stanovena na vnitrostátní úrovni s některými výjimkami, pro něž je nutné určit zvláštní ustanovení, pokud jde o složku ESF+ v rámci sdíleného řízení.

| (31) | Všechny operace by měly být vybírány a prováděny v souladu s Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Komise by měla učinit vše, co je v jejích silách, aby zajistila včasné posouzení stížností, včetně stížností týkajících se porušení Listiny, a měla by stěžovatele informovat o výsledku svého posouzení v souladu se sdělením Komise ze dne 19. ledna 2017, nazvaným „Právo EU: lepší výsledky díky lepšímu uplatňování“. |
| --- | --- |

(31)

Všechny operace by měly být vybírány a prováděny v souladu s Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Komise by měla učinit vše, co je v jejích silách, aby zajistila včasné posouzení stížností, včetně stížností týkajících se porušení Listiny, a měla by stěžovatele informovat o výsledku svého posouzení v souladu se sdělením Komise ze dne 19. ledna 2017, nazvaným „Právo EU: lepší výsledky díky lepšímu uplatňování“.

| (32) | Aby se snížila administrativní zátěž spojená se shromažďováním údajů, měly by být požadavky na podávání zpráv co nejjednodušší. Jsou-li příslušné údaje k dispozici v rejstřících nebo v rovnocenných zdrojích, měly by být členské státy s to umožnit řídícím orgánům shromažďovat údaje z rejstříků. |
| --- | --- |

(32)

Aby se snížila administrativní zátěž spojená se shromažďováním údajů, měly by být požadavky na podávání zpráv co nejjednodušší. Jsou-li příslušné údaje k dispozici v rejstřících nebo v rovnocenných zdrojích, měly by být členské státy s to umožnit řídícím orgánům shromažďovat údaje z rejstříků.

| (33) | Pokud jde o zpracování osobních údajů v rámci tohoto nařízení, vnitrostátní správci údajů by měli plnit své úkoly pro účely tohoto nařízení v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (28). Měla by být zaručena důstojnost a respektování soukromí koncových příjemců operací v rámci specifického cíle „řešení materiální deprivace prostřednictvím potravinové nebo základní materiální pomoci nejchudším osobám, včetně dětí, a poskytování doprovodných opatření na podporu jejich sociálního začlenění“. Aby se zabránilo stigmatizaci, nemělo by se po osobách přijímajících potravinovou nebo základní materiální pomoc vyžadovat, aby se při přijímání podpory a při účasti na průzkumech u nejchudších osob, které využily ESF+, identifikovaly. |
| --- | --- |

(33)

Pokud jde o zpracování osobních údajů v rámci tohoto nařízení, vnitrostátní správci údajů by měli plnit své úkoly pro účely tohoto nařízení v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (28). Měla by být zaručena důstojnost a respektování soukromí koncových příjemců operací v rámci specifického cíle „řešení materiální deprivace prostřednictvím potravinové nebo základní materiální pomoci nejchudším osobám, včetně dětí, a poskytování doprovodných opatření na podporu jejich sociálního začlenění“. Aby se zabránilo stigmatizaci, nemělo by se po osobách přijímajících potravinovou nebo základní materiální pomoc vyžadovat, aby se při přijímání podpory a při účasti na průzkumech u nejchudších osob, které využily ESF+, identifikovaly.

| (34) | Sociální experimentování je testování ve formě drobných projektů, které umožňuje shromažďovat důkazy o proveditelnosti sociálních inovací. S finanční podporou z ESF+ nebo v kombinaci s jinými zdroji by se mělo umožnit a podporovat zkoušení nápadů na místní úrovni, a následné uskutečňování realizovatelných nápadů v širším měřítku, pokud je to vhodné, nebo jejich převádění do jiných kontextů v různých regionech nebo členských státech. |
| --- | --- |

(34)

Sociální experimentování je testování ve formě drobných projektů, které umožňuje shromažďovat důkazy o proveditelnosti sociálních inovací. S finanční podporou z ESF+ nebo v kombinaci s jinými zdroji by se mělo umožnit a podporovat zkoušení nápadů na místní úrovni, a následné uskutečňování realizovatelných nápadů v širším měřítku, pokud je to vhodné, nebo jejich převádění do jiných kontextů v různých regionech nebo členských státech.

| (35) | ESF+ obsahuje ustanovení směřující k dosažení volného pohybu pracovníků na nediskriminačním základě tak, že zajistí úzkou spolupráci mezi veřejnými službami zaměstnanosti členských států navzájem, Komisí a sociálními partnery. Evropská síť služeb zaměstnanosti by měla podporovat lepší fungování trhů práce usnadněním přeshraniční mobility pracovníků, zejména prostřednictvím přeshraničních partnerství, a zvýšení transparentnosti informací na trzích práce. Oblast působnosti ESF+ by rovněž měla zahrnovat rozvoj a podporu cílených programů mobility s cílem obsadit volná pracovní místa tam, kde byly zjištěny nedostatky trhu práce. |
| --- | --- |

(35)

ESF+ obsahuje ustanovení směřující k dosažení volného pohybu pracovníků na nediskriminačním základě tak, že zajistí úzkou spolupráci mezi veřejnými službami zaměstnanosti členských států navzájem, Komisí a sociálními partnery. Evropská síť služeb zaměstnanosti by měla podporovat lepší fungování trhů práce usnadněním přeshraniční mobility pracovníků, zejména prostřednictvím přeshraničních partnerství, a zvýšení transparentnosti informací na trzích práce. Oblast působnosti ESF+ by rovněž měla zahrnovat rozvoj a podporu cílených programů mobility s cílem obsadit volná pracovní místa tam, kde byly zjištěny nedostatky trhu práce.

| (36) | Nedostatečný přístup k finančním prostředkům pro mikropodniky, sociální podniky a sociální ekonomiku je jednou z hlavních překážek při vytváření podniků, zejména u osob nejvíce vzdálených trhu práce. V rámci složky EaSI by toto nařízení mělo obsahovat ustanovení za účelem vytvoření tržního ekosystému pro zvýšení nabídky a přístupu k financování pro sociální podniky, aby byly uspokojeny potřeby těch, kteří to nejvíce potřebují, zejména potřeby nezaměstnaných, žen a zranitelných osob, které si chtějí založit nebo rozšířit mikropodnik. Tento cíl bude plněn rovněž prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky v rámci okna pro sociální investice a dovednosti fondu InvestEU. Podniky sociální ekonomiky, jsou-li vymezeny vnitrostátními právními předpisy, by měly být považovány za sociální podniky v rámci složky EaSI bez ohledu na jejich právní postavení, pokud tyto podniky spadají pod vymezení sociálního podniku podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(36)

Nedostatečný přístup k finančním prostředkům pro mikropodniky, sociální podniky a sociální ekonomiku je jednou z hlavních překážek při vytváření podniků, zejména u osob nejvíce vzdálených trhu práce. V rámci složky EaSI by toto nařízení mělo obsahovat ustanovení za účelem vytvoření tržního ekosystému pro zvýšení nabídky a přístupu k financování pro sociální podniky, aby byly uspokojeny potřeby těch, kteří to nejvíce potřebují, zejména potřeby nezaměstnaných, žen a zranitelných osob, které si chtějí založit nebo rozšířit mikropodnik. Tento cíl bude plněn rovněž prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky v rámci okna pro sociální investice a dovednosti fondu InvestEU. Podniky sociální ekonomiky, jsou-li vymezeny vnitrostátními právními předpisy, by měly být považovány za sociální podniky v rámci složky EaSI bez ohledu na jejich právní postavení, pokud tyto podniky spadají pod vymezení sociálního podniku podle tohoto nařízení.

| (37) | Při dosahování několika cílů ESF+ by mohli hrát klíčovou roli účastníci trhu se sociálními investicemi včetně dobročinných organizací, neboť nabízejí jak financování, tak inovativní a doplňkové přístupy v boji se sociálním vyloučením, chudobou a snížením nezaměstnanosti a přispívají k cílům OSN pro udržitelný rozvoj. Dobrodinci, jako jsou nadace a dárci, by proto měli být podle potřeby a za předpokladu, že jejich politická nebo sociální agenda není v rozporu s ideály Unie, zapojeni do akcí ESF+, a to zejména do těch, jejichž cílem je rozvíjet ekosystém trhu se sociálními investicemi. |
| --- | --- |

(37)

Při dosahování několika cílů ESF+ by mohli hrát klíčovou roli účastníci trhu se sociálními investicemi včetně dobročinných organizací, neboť nabízejí jak financování, tak inovativní a doplňkové přístupy v boji se sociálním vyloučením, chudobou a snížením nezaměstnanosti a přispívají k cílům OSN pro udržitelný rozvoj. Dobrodinci, jako jsou nadace a dárci, by proto měli být podle potřeby a za předpokladu, že jejich politická nebo sociální agenda není v rozporu s ideály Unie, zapojeni do akcí ESF+, a to zejména do těch, jejichž cílem je rozvíjet ekosystém trhu se sociálními investicemi.

| (38) | Je zapotřebí pokynů v rámci složky EaSI, pokud jde o rozvoj sociální infrastruktury a souvisejících služeb, zejména v oblasti sociálního bydlení, péče o děti a vzdělávání, zdravotní péče a dlouhodobé péče, včetně zařízení na pomoc při přechodu od ústavní péče k péči poskytované na úrovni rodin a komunit, a s přihlédnutím k požadavkům na přístupnost pro osoby se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

(38)

Je zapotřebí pokynů v rámci složky EaSI, pokud jde o rozvoj sociální infrastruktury a souvisejících služeb, zejména v oblasti sociálního bydlení, péče o děti a vzdělávání, zdravotní péče a dlouhodobé péče, včetně zařízení na pomoc při přechodu od ústavní péče k péči poskytované na úrovni rodin a komunit, a s přihlédnutím k požadavkům na přístupnost pro osoby se zdravotním postižením.

| (39) | S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu přijatou v rámci Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (29) a cíle OSN pro udržitelný rozvoj má toto nařízení přispívat k začleňování opatření v oblasti klimatu a k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušné akce budou identifikovány během přípravy a provádění a opětovně posouzeny v rámci hodnocení v polovině období. |
| --- | --- |

(39)

S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu přijatou v rámci Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (29) a cíle OSN pro udržitelný rozvoj má toto nařízení přispívat k začleňování opatření v oblasti klimatu a k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušné akce budou identifikovány během přípravy a provádění a opětovně posouzeny v rámci hodnocení v polovině období.

| (40) | Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (30) mají být osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích způsobilé k získání finančních prostředků, s výhradou pravidel a cílů složky EaSI a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny. |
| --- | --- |

(40)

Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (30) mají být osoby a subjekty usazené v zámořských zemích a územích způsobilé k získání finančních prostředků, s výhradou pravidel a cílů složky EaSI a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny.

| (41) | Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru, se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru (31), která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí podle uvedené dohody. Třetí země se mohou účastnit rovněž na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. |
| --- | --- |

(41)

Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru, se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru (31), která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí podle uvedené dohody. Třetí země se mohou účastnit rovněž na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci.

| (42) | Je vhodné stanovit ukazatele pro účely podávání zpráv v rámci složky EaSI. Tyto ukazatele by měly být založené na výstupech, objektivní, snadno získatelné a přiměřené podílu složky EaSI v rámci celého programu ESF+. Měly by zahrnovat operační cíle a financování činností v rámci složky EaSI, aniž by bylo nutné stanovit odpovídající cíle. |
| --- | --- |

(42)

Je vhodné stanovit ukazatele pro účely podávání zpráv v rámci složky EaSI. Tyto ukazatele by měly být založené na výstupech, objektivní, snadno získatelné a přiměřené podílu složky EaSI v rámci celého programu ESF+. Měly by zahrnovat operační cíle a financování činností v rámci složky EaSI, aniž by bylo nutné stanovit odpovídající cíle.

| (43) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (32) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (33), (Euratom, ES) č. 2185/96 (34) a (EU) 2017/1939 (35) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků. Zejména má OLAF v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 a (Euratom, ES) č. 2185/96 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (36). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. |
| --- | --- |

(43)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (32) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (33), (Euratom, ES) č. 2185/96 (34) a (EU) 2017/1939 (35) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků. Zejména má OLAF v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 a (Euratom, ES) č. 2185/96 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (36). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie.

| (44) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, cen, veřejných zakázek, nepřímého řízení, jakož i kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(44)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, cen, veřejných zakázek, nepřímého řízení, jakož i kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie.

| (45) | Jelikož cílů tohoto nařízení, tedy zlepšení účinnosti trhů práce a podpory rovného přístupu ke kvalitnímu zaměstnání, zlepšení dostupnosti a kvality vzdělávání a odborné přípravy, podpory sociálního začleňování a přispění k vymýcení chudoby, jakož i sledovaných cílů v rámci složky EaSI, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(45)

Jelikož cílů tohoto nařízení, tedy zlepšení účinnosti trhů práce a podpory rovného přístupu ke kvalitnímu zaměstnání, zlepšení dostupnosti a kvality vzdělávání a odborné přípravy, podpory sociálního začleňování a přispění k vymýcení chudoby, jakož i sledovaných cílů v rámci složky EaSI, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (46) | Za účelem změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu a doplnění příloh týkajících se ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (37). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(46)

Za účelem změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu a doplnění příloh týkajících se ukazatelů. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (37). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (47) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k uplatňování tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Prováděcí pravomoci týkající se vzoru pro strukturovaný průzkum u koncových příjemců by měly být s ohledem na povahu tohoto vzoru vykonávány v souladu s poradním postupem uvedeným v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (38). |
| --- | --- |

(47)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k uplatňování tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Prováděcí pravomoci týkající se vzoru pro strukturovaný průzkum u koncových příjemců by měly být s ohledem na povahu tohoto vzoru vykonávány v souladu s poradním postupem uvedeným v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (38).

| (48) | Aby bylo možné rychle reagovat na výjimečné nebo neobvyklé okolnosti uvedené v Paktu o stabilitě a růstu, které mohou nastat během programového období, měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci za účelem přijímání dočasných opatření, která mají usnadnit využívání podpory z ESF+ v reakci na tyto okolnosti, s maximální délkou trvání 18 měsíců. Komise by měla přijmout opatření, která jsou nejvhodnější s ohledem na výjimečné nebo neobvyklé okolnosti, jimž určitý členský stát čelí, při současném zachování cílů ESF+, mezi tato opatření by však neměly patřit změny požadavků na tematické zaměření. Bez projednávání ve výborech by dále měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci ve vztahu k dočasným opatřením pro využívání podpory z ESF+ v reakci na výjimečné nebo neobvyklé okolnosti, neboť oblast působnosti uvedených opatření je určena Paktem o stabilitě a růstu a omezena na opatření stanovená v tomto nařízení. Komise by měla rovněž sledovat provádění a posuzovat vhodnost dočasných opatření. Pokud Komise považuje za nezbytné změnit nařízení kvůli výjimečným nebo neobvyklým okolnostem, neměla by oblast působnosti změny zahrnovat požadavky na tematické zaměření související se zaměstnaností mladých lidí ani na podporu nejchudších osob, protože mladí lidé a nejchudší osoby jsou takovými krizovými situacemi často nejvíce postiženi. Je proto nezbytné zajistit, aby tyto cílové skupiny i nadále dostávaly odpovídající částku podpory. |
| --- | --- |

(48)

Aby bylo možné rychle reagovat na výjimečné nebo neobvyklé okolnosti uvedené v Paktu o stabilitě a růstu, které mohou nastat během programového období, měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci za účelem přijímání dočasných opatření, která mají usnadnit využívání podpory z ESF+ v reakci na tyto okolnosti, s maximální délkou trvání 18 měsíců. Komise by měla přijmout opatření, která jsou nejvhodnější s ohledem na výjimečné nebo neobvyklé okolnosti, jimž určitý členský stát čelí, při současném zachování cílů ESF+, mezi tato opatření by však neměly patřit změny požadavků na tematické zaměření. Bez projednávání ve výborech by dále měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci ve vztahu k dočasným opatřením pro využívání podpory z ESF+ v reakci na výjimečné nebo neobvyklé okolnosti, neboť oblast působnosti uvedených opatření je určena Paktem o stabilitě a růstu a omezena na opatření stanovená v tomto nařízení. Komise by měla rovněž sledovat provádění a posuzovat vhodnost dočasných opatření. Pokud Komise považuje za nezbytné změnit nařízení kvůli výjimečným nebo neobvyklým okolnostem, neměla by oblast působnosti změny zahrnovat požadavky na tematické zaměření související se zaměstnaností mladých lidí ani na podporu nejchudších osob, protože mladí lidé a nejchudší osoby jsou takovými krizovými situacemi často nejvíce postiženi. Je proto nezbytné zajistit, aby tyto cílové skupiny i nadále dostávaly odpovídající částku podpory.

| (49) | Komisi by měl být při správě ESF+ nápomocen výbor uvedený v článku 163 Smlouvy o fungování EU (dále jen „výbor ESF+“). Aby mohl výbor ESF+ mít k dispozici veškeré nezbytné informace a získat širokou škálu názorů příslušných zúčastněných stran, měl by mít možnost pozvat zástupce bez hlasovacího práva, pokud program jednání vyžaduje jejich účast, včetně zástupců Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu a příslušných organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

(49)

Komisi by měl být při správě ESF+ nápomocen výbor uvedený v článku 163 Smlouvy o fungování EU (dále jen „výbor ESF+“). Aby mohl výbor ESF+ mít k dispozici veškeré nezbytné informace a získat širokou škálu názorů příslušných zúčastněných stran, měl by mít možnost pozvat zástupce bez hlasovacího práva, pokud program jednání vyžaduje jejich účast, včetně zástupců Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu a příslušných organizací občanské společnosti.

| (50) | Aby se zajistilo, že budou i nadále řešeny zvláštnosti každé složky ESF+, měl by výbor ESF+ pro každou složku ESF+ vytvořit pracovní skupinu. Složení a úkoly těchto skupin stanoví výbor ESF+. Pracovní skupiny by měly mít možnost pozvat na svá zasedání zástupce občanské společnosti i další zúčastněné strany. Mezi úkoly pracovních skupin může patřit zajištění koordinace a spolupráce mezi orgány členských států a Komisí při provádění ESF+, včetně konzultací o pracovním programu složky EaSI, monitorování provádění každé složky ESF+, výměna zkušeností a osvědčených postupů v rámci složek ESF+ i napříč jimi a podpora případných synergií s jinými programy Unie. |
| --- | --- |

(50)

Aby se zajistilo, že budou i nadále řešeny zvláštnosti každé složky ESF+, měl by výbor ESF+ pro každou složku ESF+ vytvořit pracovní skupinu. Složení a úkoly těchto skupin stanoví výbor ESF+. Pracovní skupiny by měly mít možnost pozvat na svá zasedání zástupce občanské společnosti i další zúčastněné strany. Mezi úkoly pracovních skupin může patřit zajištění koordinace a spolupráce mezi orgány členských států a Komisí při provádění ESF+, včetně konzultací o pracovním programu složky EaSI, monitorování provádění každé složky ESF+, výměna zkušeností a osvědčených postupů v rámci složek ESF+ i napříč jimi a podpora případných synergií s jinými programy Unie.

| (51) | V zájmu zajištění větší transparentnosti, pokud jde o provádění tohoto nařízení, by Komise měla vytvořit nezbytné vazby s příslušnými politickými výbory působícími v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti, jako jsou Výbor pro zaměstnanost a sociální ochranu nebo Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci. |
| --- | --- |

(51)

V zájmu zajištění větší transparentnosti, pokud jde o provádění tohoto nařízení, by Komise měla vytvořit nezbytné vazby s příslušnými politickými výbory působícími v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti, jako jsou Výbor pro zaměstnanost a sociální ochranu nebo Poradní výbor pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci.

| (52) | V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant na již zahájené akce udělit pouze v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Náklady vzniklé před podáním žádosti o grant však nejsou způsobilé, s výjimkou řádně odůvodněných mimořádných případů. Aby nedošlo k narušení podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie, mělo by být možné – po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a pouze v řádně odůvodněných případech – stanovit v rozhodnutí o financování způsobilost činností a nákladů od začátku rozpočtového roku 2021, a to i v případě, že uvedené činnosti byly provedeny a náklady vznikly před podáním žádosti o grant. |
| --- | --- |

(52)

V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant na již zahájené akce udělit pouze v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Náklady vzniklé před podáním žádosti o grant však nejsou způsobilé, s výjimkou řádně odůvodněných mimořádných případů. Aby nedošlo k narušení podpory Unie, které by mohlo poškodit zájmy Unie, mělo by být možné – po omezenou dobu na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a pouze v řádně odůvodněných případech – stanovit v rozhodnutí o financování způsobilost činností a nákladů od začátku rozpočtového roku 2021, a to i v případě, že uvedené činnosti byly provedeny a náklady vznikly před podáním žádosti o grant.

| (53) | Nařízení (EU) č. 1296/2013 by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(53)

Nařízení (EU) č. 1296/2013 by proto mělo být zrušeno.

| (54) | Aby se zajistila kontinuita při poskytování podpory v příslušné oblasti politiky a umožnilo se provádění od počátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, a ve vztahu ke složce EaSI by se mělo použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021, |
| --- | --- |

(54)

Aby se zajistila kontinuita při poskytování podpory v příslušné oblasti politiky a umožnilo se provádění od počátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, a ve vztahu ke složce EaSI by se mělo použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

OBSAH

| Část I | Obecná ustanovení |
| --- | --- |

Část I

| Článek 1 | Předmět |
| --- | --- |

Článek 1

| Článek 2 | Definice |
| --- | --- |

Článek 2

| Článek 3 | Obecné cíle ESF+ a metody provádění |
| --- | --- |

Článek 3

| Článek 4 | Specifické cíle ESF+ |
| --- | --- |

Článek 4

| Článek 5 | Rozpočet |
| --- | --- |

Článek 5

| Článek 6 | Rovnost pohlaví, rovné příležitosti a nediskriminace |
| --- | --- |

Článek 6

| Část II | Provádění v rámci sdíleného řízení |
| --- | --- |

Část II

| Kapitola I | Společná ustanovení o programování |
| --- | --- |

Kapitola I

| Článek 7 | Provázanost a tematické zaměření |
| --- | --- |

Článek 7

| Článek 8 | Dodržování Listiny |
| --- | --- |

Článek 8

| Článek 9 | Partnerství |
| --- | --- |

Článek 9

| Článek 10 | Podpora pro nejchudší osoby |
| --- | --- |

Článek 10

| Článek 11 | Podpora zaměstnanosti mladých lidí |
| --- | --- |

Článek 11

| Článek 12 | Podpora příslušných doporučení pro jednotlivé země |
| --- | --- |

Článek 12

| Kapitola II | Obecná podpora ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení |
| --- | --- |

Kapitola II

| Článek 13 | Oblast působnosti |
| --- | --- |

Článek 13

| Článek 14 | Činnosti v oblasti sociálních inovací |
| --- | --- |

Článek 14

| Článek 15 | Nadnárodní spolupráce |
| --- | --- |

Článek 15

| Článek 16 | Způsobilost |
| --- | --- |

Článek 16

| Článek 17 | Ukazatele a podávání zpráv |
| --- | --- |

Článek 17

| Kapitola III | Podpora z ESF+ pro řešení materiální deprivace |
| --- | --- |

Kapitola III

| Článek 18 | Oblast působnosti |
| --- | --- |

Článek 18

| Článek 19 | Zásady |
| --- | --- |

Článek 19

| Článek 20 | Obsah priority |
| --- | --- |

Článek 20

| Článek 21 | Způsobilost operací |
| --- | --- |

Článek 21

| Článek 22 | Způsobilost výdajů |
| --- | --- |

Článek 22

| Článek 23 | Ukazatele a podávání zpráv |
| --- | --- |

Článek 23

| Článek 24 | Audit |
| --- | --- |

Článek 24

| Část III | Provádění v přímém a nepřímém řízení |
| --- | --- |

Část III

| Kapitola I | Operační cíle |
| --- | --- |

Kapitola I

| Článek 25 | Operační cíle |
| --- | --- |

Článek 25

| Kapitola II | Způsobilost |
| --- | --- |

Kapitola II

| Článek 26 | Způsobilé akce |
| --- | --- |

Článek 26

| Článek 27 | Způsobilé subjekty |
| --- | --- |

Článek 27

| Článek 28 | Horizontální zásady |
| --- | --- |

Článek 28

| Článek 29 | Účast třetích zemí |
| --- | --- |

Článek 29

| Kapitola III | Obecná ustanovení |
| --- | --- |

Kapitola III

| Článek 30 | Formy financování Unie a metody provádění |
| --- | --- |

Článek 30

| Článek 31 | Pracovní program |
| --- | --- |

Článek 31

| Článek 32 | Monitorování a vykazování |
| --- | --- |

Článek 32

| Článek 33 | Ochrana finančních zájmů Unie |
| --- | --- |

Článek 33

| Článek 34 | Hodnocení |
| --- | --- |

Článek 34

| Článek 35 | Audity |
| --- | --- |

Článek 35

| Článek 36 | Informace, komunikace a publicita |
| --- | --- |

Článek 36

| Část IV | Závěrečná ustanovení |
| --- | --- |

Část IV

| Článek 37 | Výkon přenesené pravomoci |
| --- | --- |

Článek 37

| Článek 38 | Postup projednávání ve výboru u složky ESF+ v rámci sdíleného řízení |
| --- | --- |

Článek 38

| Článek 39 | Výbor zřízený podle článku 163 Smlouvy o fungování EU |
| --- | --- |

Článek 39

| Článek 40 | Přechodná ustanovení pro ESF+ v rámci sdíleného řízení |
| --- | --- |

Článek 40

| Článek 41 | Přechodná ustanovení pro složku EaSI |
| --- | --- |

Článek 41

| Článek 42 | Vstup v platnost |
| --- | --- |

Článek 42

| PŘÍLOHA I | Společné ukazatele pro obecnou podporu ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení |
| --- | --- |

PŘÍLOHA I

| PŘÍLOHA II | Společné ukazatele pro akce ESF+ zaměřené na sociální začleňování nejchudších osob v rámci specifického cíle uvedeného v čl. 4 odst. 1 písm. l), v souladu s čl. 7 odst. 5 prvním pododstavcem |
| --- | --- |

PŘÍLOHA II

| PŘÍLOHA III | Společné ukazatele pro podporu z ESF+ pro řešení materiální deprivace |
| --- | --- |

PŘÍLOHA III

| PŘÍLOHA IV | Ukazatele pro složku EaSI |
| --- | --- |

PŘÍLOHA IV

ČÁST I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+), který se skládá ze dvou složek: složky v rámci sdíleného řízení (dále jen „složka ESF+ v rámci sdíleného řízení“) a složky Zaměstnanost a sociální inovace (dále jen „složka EaSI“).

Toto nařízení stanoví cíle ESF+, rozpočet na období 2021–2027, způsoby využívání, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Článek 2

Definice

1.   Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „celoživotním učením“ učení ve všech jeho formách, totiž formální, neformální a informální učení, které probíhá ve všech fázích života a jehož výsledkem je zdokonalení nebo aktualizace znalostí, dovedností, kompetencí a postojů nebo zapojení do společnosti v osobní, občanské, kulturní, sociální nebo se zaměstnáním související perspektivě, včetně poskytování poradenských služeb; zahrnuje předškolní vzdělávání a péči, všeobecné vzdělávání, odborné vzdělávání a přípravu, vysokoškolské vzdělávání, vzdělávání dospělých, práci s mládeží a jiné kontexty učení mimo formální vzdělávání a odbornou přípravu a obvykle prosazuje meziodvětvovou spolupráci a flexibilní vzdělávací dráhy; |
| --- | --- |

1)

„celoživotním učením“ učení ve všech jeho formách, totiž formální, neformální a informální učení, které probíhá ve všech fázích života a jehož výsledkem je zdokonalení nebo aktualizace znalostí, dovedností, kompetencí a postojů nebo zapojení do společnosti v osobní, občanské, kulturní, sociální nebo se zaměstnáním související perspektivě, včetně poskytování poradenských služeb; zahrnuje předškolní vzdělávání a péči, všeobecné vzdělávání, odborné vzdělávání a přípravu, vysokoškolské vzdělávání, vzdělávání dospělých, práci s mládeží a jiné kontexty učení mimo formální vzdělávání a odbornou přípravu a obvykle prosazuje meziodvětvovou spolupráci a flexibilní vzdělávací dráhy;

| 2) | „státním příslušníkem třetí země“ osoba, která není občanem Unie včetně osob bez státní příslušnosti a osob s nezjištěnou státní příslušností. |
| --- | --- |

2)

„státním příslušníkem třetí země“ osoba, která není občanem Unie včetně osob bez státní příslušnosti a osob s nezjištěnou státní příslušností.

| 3) | „základní materiální pomocí“ zboží, jímž jsou uspokojeny základní potřeby osoby a zajištěny důstojné životní podmínky, například oblečení, hygienické potřeby, včetně dámských hygienických potřeb, a školní potřeby; |
| --- | --- |

3)

„základní materiální pomocí“ zboží, jímž jsou uspokojeny základní potřeby osoby a zajištěny důstojné životní podmínky, například oblečení, hygienické potřeby, včetně dámských hygienických potřeb, a školní potřeby;

| 4) | „znevýhodněnou skupinou“ skupina osob ve zranitelném postavení, včetně osob postižených nebo ohrožených chudobou, sociálním vyloučením nebo diskriminací ve více jejích rozměrech; |
| --- | --- |

4)

„znevýhodněnou skupinou“ skupina osob ve zranitelném postavení, včetně osob postižených nebo ohrožených chudobou, sociálním vyloučením nebo diskriminací ve více jejích rozměrech;

| 5) | „klíčovými kompetencemi“ znalosti, dovednosti a kompetence, které každý jednotlivec potřebuje, a to ve všech fázích svého života, pro osobní naplnění a rozvoj, zaměstnanost, sociální začlenění a aktivní občanství, konkrétně gramotnost; mnohojazyčnost; matematika, přírodní vědy, technologie, humanitní vědy a inženýrství; digitální dovednosti; dovednosti v oblasti sdělovacích prostředků; osobní a sociální dovednosti a schopnost učit se; aktivní občanské dovednosti; podnikání; kulturní a mezikulturní povědomí a projev a kritické myšlení; |
| --- | --- |

5)

„klíčovými kompetencemi“ znalosti, dovednosti a kompetence, které každý jednotlivec potřebuje, a to ve všech fázích svého života, pro osobní naplnění a rozvoj, zaměstnanost, sociální začlenění a aktivní občanství, konkrétně gramotnost; mnohojazyčnost; matematika, přírodní vědy, technologie, humanitní vědy a inženýrství; digitální dovednosti; dovednosti v oblasti sdělovacích prostředků; osobní a sociální dovednosti a schopnost učit se; aktivní občanské dovednosti; podnikání; kulturní a mezikulturní povědomí a projev a kritické myšlení;

| 6) | „nejchudšími osobami“ fyzické osoby, ať již jednotlivci, rodiny, domácnosti nebo skupiny takových osob, včetně dětí ve zranitelném postavení a osob bez domova, jejichž potřeba pomoci je stanovena v souladu s objektivními kritérii, která jsou vymezena příslušnými vnitrostátními orgány v konzultaci s relevantními zúčastněnými stranami, aniž by došlo ke střetu zájmů a která mohou zahrnovat prvky umožňující zaměřit se na nejchudší osoby v určitých zeměpisných oblastech; |
| --- | --- |

6)

„nejchudšími osobami“ fyzické osoby, ať již jednotlivci, rodiny, domácnosti nebo skupiny takových osob, včetně dětí ve zranitelném postavení a osob bez domova, jejichž potřeba pomoci je stanovena v souladu s objektivními kritérii, která jsou vymezena příslušnými vnitrostátními orgány v konzultaci s relevantními zúčastněnými stranami, aniž by došlo ke střetu zájmů a která mohou zahrnovat prvky umožňující zaměřit se na nejchudší osoby v určitých zeměpisných oblastech;

| 7) | „koncovými příjemci“ nejchudší osoby, jež obdrží pomoc uvedenou v čl. 4 odst. 1 písm. m); |
| --- | --- |

7)

„koncovými příjemci“ nejchudší osoby, jež obdrží pomoc uvedenou v čl. 4 odst. 1 písm. m);

| 8) | „sociální inovací“ činnost, která má co do výsledků a prostředků sociální povahu, a zejména činnost, která se týká vývoje a realizace nových nápadů ohledně produktů, služeb, postupů a modelů, jež současně naplňuje sociální potřeby a vytváří nové sociální vztahy nebo spolupráci mezi veřejnými a soukromými organizacemi nebo organizacemi občanské společnosti, čímž jsou pro společnost prospěšné a zvyšují její schopnost jednat; |
| --- | --- |

8)

„sociální inovací“ činnost, která má co do výsledků a prostředků sociální povahu, a zejména činnost, která se týká vývoje a realizace nových nápadů ohledně produktů, služeb, postupů a modelů, jež současně naplňuje sociální potřeby a vytváří nové sociální vztahy nebo spolupráci mezi veřejnými a soukromými organizacemi nebo organizacemi občanské společnosti, čímž jsou pro společnost prospěšné a zvyšují její schopnost jednat;

| 9) | „doprovodným opatřením“ činnost, která přesahuje rámec distribuce potravinové nebo základní materiální pomoci a jejímž cílem je řešit problematiku sociálního vyloučení a přispívat k vymýcení chudoby, a to například tak, že je dotyčné osobě doporučeno obrátit se na sociální a zdravotní služby, včetně psychologické podpory, a že jsou jí tyto služby a podpora poskytnuty; dalším cílem je poskytovat relevantní informace o veřejných službách nebo poradenství v oblasti vedení rozpočtu domácnosti; |
| --- | --- |

9)

„doprovodným opatřením“ činnost, která přesahuje rámec distribuce potravinové nebo základní materiální pomoci a jejímž cílem je řešit problematiku sociálního vyloučení a přispívat k vymýcení chudoby, a to například tak, že je dotyčné osobě doporučeno obrátit se na sociální a zdravotní služby, včetně psychologické podpory, a že jsou jí tyto služby a podpora poskytnuty; dalším cílem je poskytovat relevantní informace o veřejných službách nebo poradenství v oblasti vedení rozpočtu domácnosti;

| 10) | „sociálním experimentem“ zásah v oblasti politiky, jehož cílem je inovativně reagovat na sociální potřeby, jenž je proveden v malém měřítku a v podmínkách, které umožňují měřit jeho dopad předtím, než bude proveden v jiných kontextech včetně geografického a odvětvového, či v širším měřítku, pokud se výsledky ukáží jako pozitivní; |
| --- | --- |

10)

„sociálním experimentem“ zásah v oblasti politiky, jehož cílem je inovativně reagovat na sociální potřeby, jenž je proveden v malém měřítku a v podmínkách, které umožňují měřit jeho dopad předtím, než bude proveden v jiných kontextech včetně geografického a odvětvového, či v širším měřítku, pokud se výsledky ukáží jako pozitivní;

| 11) | „přeshraničním partnerstvím“ systém spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti, sociálními partnery nebo občanskou společností nacházející se alespoň ve dvou členských státech; |
| --- | --- |

11)

„přeshraničním partnerstvím“ systém spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti, sociálními partnery nebo občanskou společností nacházející se alespoň ve dvou členských státech;

| 12) | „mikropodnikem“ podnik s méně než 10 zaměstnanci a ročním obratem nebo rozvahou nižšími než 2 000 000 EUR; |
| --- | --- |

12)

„mikropodnikem“ podnik s méně než 10 zaměstnanci a ročním obratem nebo rozvahou nižšími než 2 000 000 EUR;

| 13) | „sociálním podnikem“ podnik, který bez ohledu na to, jakou má právní formu, včetně podniků sociální ekonomiky, nebo zda se jedná o fyzickou osobu,






  a) | má hlavní společenský cíl – v souladu se zakladatelskou smlouvou, stanovami nebo jiným právním dokumentem vytvářejícím odpovědnost podle pravidel členského státu, v němž se sociální podnik nachází, – dosáhnout měřitelných, pozitivních sociálních dopadů, které mohou zahrnovat i environmentální dopady, jako hlavní sociální cíl, spíše než vygenerovat zisk pro jiné účely a jenž poskytuje služby nebo zboží vytvářející společenskou návratnost nebo používá způsoby výroby zboží nebo poskytování služeb přestavující sociální cíle; |
| --- | --- | --- |

13)

„sociálním podnikem“ podnik, který bez ohledu na to, jakou má právní formu, včetně podniků sociální ekonomiky, nebo zda se jedná o fyzickou osobu,

a)

má hlavní společenský cíl – v souladu se zakladatelskou smlouvou, stanovami nebo jiným právním dokumentem vytvářejícím odpovědnost podle pravidel členského státu, v němž se sociální podnik nachází, – dosáhnout měřitelných, pozitivních sociálních dopadů, které mohou zahrnovat i environmentální dopady, jako hlavní sociální cíl, spíše než vygenerovat zisk pro jiné účely a jenž poskytuje služby nebo zboží vytvářející společenskou návratnost nebo používá způsoby výroby zboží nebo poskytování služeb přestavující sociální cíle;

| b) | využívá své zisky především k dosažení svého hlavního sociálního cíle a má zavedeny předem definované postupy a pravidla, jimiž se zajistí, aby rozdělování zisku hlavní sociální cíl neohrozilo; |
| --- | --- |

b)

využívá své zisky především k dosažení svého hlavního sociálního cíle a má zavedeny předem definované postupy a pravidla, jimiž se zajistí, aby rozdělování zisku hlavní sociální cíl neohrozilo;

| c) | je řízen podnikatelským, participativním, odpovědným a transparentním způsobem, zejména prostřednictvím zapojení zaměstnanců, zákazníků a zúčastněných stran, kterých se jeho podnikatelská činnost týká; |
| --- | --- |

c)

je řízen podnikatelským, participativním, odpovědným a transparentním způsobem, zejména prostřednictvím zapojení zaměstnanců, zákazníků a zúčastněných stran, kterých se jeho podnikatelská činnost týká;

| 14) | „referenční hodnotou“ hodnota, která slouží k vymezení cílů týkajících se společného ukazatele výsledků a ukazatele výsledků specifického pro jednotlivé programy a která je založena na podobných intervencích, ať již právě probíhajících, nebo předchozích; |
| --- | --- |

14)

„referenční hodnotou“ hodnota, která slouží k vymezení cílů týkajících se společného ukazatele výsledků a ukazatele výsledků specifického pro jednotlivé programy a která je založena na podobných intervencích, ať již právě probíhajících, nebo předchozích;

| 15) | „náklady na nákup potravinové nebo základní materiální pomoci“ skutečné náklady, které příjemci vzniknou v souvislosti s nákupem potravinové nebo základní materiální pomoci a které nezahrnují pouze nákupní cenu potravinové nebo základní materiální pomoci; |
| --- | --- |

15)

„náklady na nákup potravinové nebo základní materiální pomoci“ skutečné náklady, které příjemci vzniknou v souvislosti s nákupem potravinové nebo základní materiální pomoci a které nezahrnují pouze nákupní cenu potravinové nebo základní materiální pomoci;

| 16) | „mikrofinancováním“ záruky, mikroúvěry, kapitálové a kvazikapitálové investice ve spojení s doprovodnými službami pro rozvoj podnikání, jako jsou služby poskytované formou individuálního poradenství, školení a mentorování, které jsou poskytovány osobám a mikropodnikům, jež mají potíže se získáním úvěru pro profesní činnosti a činnosti vytvářející příjmy; |
| --- | --- |

16)

„mikrofinancováním“ záruky, mikroúvěry, kapitálové a kvazikapitálové investice ve spojení s doprovodnými službami pro rozvoj podnikání, jako jsou služby poskytované formou individuálního poradenství, školení a mentorování, které jsou poskytovány osobám a mikropodnikům, jež mají potíže se získáním úvěru pro profesní činnosti a činnosti vytvářející příjmy;

| 17) | „operací kombinování zdrojů“ akce podporovaná z rozpočtu Unie, včetně v rámci nástroje nebo platformy kombinující zdroje financování podle čl. 2 bodu 6 finančního nařízení, která kombinuje nevratné formy podpory nebo finanční nástroje z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; |
| --- | --- |

17)

„operací kombinování zdrojů“ akce podporovaná z rozpočtu Unie, včetně v rámci nástroje nebo platformy kombinující zdroje financování podle čl. 2 bodu 6 finančního nařízení, která kombinuje nevratné formy podpory nebo finanční nástroje z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů;

| 18) | „právním subjektem“ fyzická osoba nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle unijního, vnitrostátního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a způsobilost jednat vlastním jménem, vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt, který nemá právní subjektivitu, jak je uvedeno podle čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení; |
| --- | --- |

18)

„právním subjektem“ fyzická osoba nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle unijního, vnitrostátního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a způsobilost jednat vlastním jménem, vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt, který nemá právní subjektivitu, jak je uvedeno podle čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení;

| 19) | „společným ukazatelem pro okamžité výsledky“ společný ukazatel výsledků, který zachycuje účinky do čtyř týdnů ode dne, kdy účastník opustil operaci; |
| --- | --- |

19)

„společným ukazatelem pro okamžité výsledky“ společný ukazatel výsledků, který zachycuje účinky do čtyř týdnů ode dne, kdy účastník opustil operaci;

| 20) | „společným ukazatelem pro dlouhodobé výsledky“ společný ukazatel výsledků, který zachycuje účinky šest měsíců poté, co účastník opustil operaci. |
| --- | --- |

20)

„společným ukazatelem pro dlouhodobé výsledky“ společný ukazatel výsledků, který zachycuje účinky šest měsíců poté, co účastník opustil operaci.

2.   Definice stanovené v článku 2 nařízení (EU) 2021/... (13) se použijí také na složku ESF+ v rámci sdíleného řízení.

Článek 3

Obecné cíle ESF+ a metody provádění

1.   Cílem ESF+ je podpořit členské státy a regiony v tom, aby dosáhly vysoké úrovně zaměstnanosti, spravedlivé sociální ochrany a disponovaly kvalifikovanou a odolnou pracovní silou připravenou pro budoucí svět práce, jakož i inkluzivní a soudržné společnosti zaměřené na vymýcení chudoby a jednající v souladu se zásadami stanovenými v evropském pilíři sociálních práv.

2.   ESF+ podporuje a doplňuje politiky členských států a dodává jim přidanou hodnotu, aby byly zajištěny rovné příležitosti, rovný přístup na trh práce, spravedlivé a kvalitní pracovní podmínky, sociální ochrana a začleňování se zaměřením zejména na kvalitní a inkluzivní vzdělávání a odbornou přípravu, celoživotní učení, investice do dětí a mladých lidí a přístup k základním službám.

3.   ESF + se provádí:

| a) | v rámci sdíleného řízení, pokud jde o část pomoci, která odpovídá zvláštním cílům stanoveným v čl. 4 odst. 1 („složka ESF+ v rámci sdíleného řízení“); a |
| --- | --- |

a)

v rámci sdíleného řízení, pokud jde o část pomoci, která odpovídá zvláštním cílům stanoveným v čl. 4 odst. 1 („složka ESF+ v rámci sdíleného řízení“); a

| b) | v přímém a nepřímém řízení, pokud jde o část pomoci, která odpovídá cílům stanoveným v čl. 4 odst. 1 a v článku 25 (složka EaSI). |
| --- | --- |

b)

v přímém a nepřímém řízení, pokud jde o část pomoci, která odpovídá cílům stanoveným v čl. 4 odst. 1 a v článku 25 (složka EaSI).

Článek 4

Specifické cíle ESF+

1.   ESF+ podporuje následující specifické cíle v oblastech politiky, jako je zaměstnanost a mobilita pracovních sil, vzdělávání a sociální začleňování, čímž se mimo jiné přispívá k vymýcení chudoby a rovněž k obecnému cíli, jímž je „Sociálnější a inkluzivnější Evropa – provádění evropského pilíře sociálních práv“, podle čl. 5 písm. d) nařízení (EU) 2021/... (13):

| a) | zlepšit přístup k zaměstnání a aktivačním opatřením pro všechny uchazeče o zaměstnání, zejména mladé lidi, především prováděním systému záruk pro mladé lidi, dále pro dlouhodobě nezaměstnané a znevýhodněné skupiny na trhu práce a pro neaktivní osoby, jakož i podporou samostatné výdělečné činnosti a sociální ekonomiky; |
| --- | --- |

a)

zlepšit přístup k zaměstnání a aktivačním opatřením pro všechny uchazeče o zaměstnání, zejména mladé lidi, především prováděním systému záruk pro mladé lidi, dále pro dlouhodobě nezaměstnané a znevýhodněné skupiny na trhu práce a pro neaktivní osoby, jakož i podporou samostatné výdělečné činnosti a sociální ekonomiky;

| b) | modernizovat instituce a služby trhu práce s cílem posoudit a předvídat potřeby dovedností a zajistit včasnou, individuálně uzpůsobenou pomoc i podporu při vytváření souladu mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce, jakož i během přechodů mezi zaměstnáními a během mobility; |
| --- | --- |

b)

modernizovat instituce a služby trhu práce s cílem posoudit a předvídat potřeby dovedností a zajistit včasnou, individuálně uzpůsobenou pomoc i podporu při vytváření souladu mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce, jakož i během přechodů mezi zaměstnáními a během mobility;

| c) | prosazovat genderově vyváženou účast na trhu práce, rovné pracovní podmínky a lepší rovnováhu mezi prací a osobním životem, mimo jiné pomocí přístupu k cenově dostupné péči o děti a péči o závislé osoby; |
| --- | --- |

c)

prosazovat genderově vyváženou účast na trhu práce, rovné pracovní podmínky a lepší rovnováhu mezi prací a osobním životem, mimo jiné pomocí přístupu k cenově dostupné péči o děti a péči o závislé osoby;

| d) | prosazovat přizpůsobení pracovníků, podniků a podnikatelů změnám, aktivní a zdravé stárnutí a zdravé a vhodně přizpůsobené pracovní prostředí s ohledem na zdravotní rizika; |
| --- | --- |

d)

prosazovat přizpůsobení pracovníků, podniků a podnikatelů změnám, aktivní a zdravé stárnutí a zdravé a vhodně přizpůsobené pracovní prostředí s ohledem na zdravotní rizika;

| e) | zvýšit kvalitu, inkluzivitu a účinnost systémů vzdělávání a odborné přípravy a jejich relevantnosti pro trh práce, mimo jiné i uznáváním výsledků neformálního a informálního učení, s cílem podpořit získávání klíčových kompetencí včetně podnikatelských a digitálních dovedností, a prosazováním zavádění duálních systémů odborné přípravy a učňovské přípravy; |
| --- | --- |

e)

zvýšit kvalitu, inkluzivitu a účinnost systémů vzdělávání a odborné přípravy a jejich relevantnosti pro trh práce, mimo jiné i uznáváním výsledků neformálního a informálního učení, s cílem podpořit získávání klíčových kompetencí včetně podnikatelských a digitálních dovedností, a prosazováním zavádění duálních systémů odborné přípravy a učňovské přípravy;

| f) | prosazovat rovný přístup ke kvalitnímu a inkluzivnímu vzdělávání a odborné přípravě a jejich úspěšnému ukončení, a to zejména v případě znevýhodněných skupin, od předškolního vzdělávání a péče, přes všeobecné vzdělávání a odborné vzdělávání a přípravu až po terciární úroveň, jakož i vzdělávání a studium dospělých, včetně usnadnění vzdělávací mobility pro všechny a přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

f)

prosazovat rovný přístup ke kvalitnímu a inkluzivnímu vzdělávání a odborné přípravě a jejich úspěšnému ukončení, a to zejména v případě znevýhodněných skupin, od předškolního vzdělávání a péče, přes všeobecné vzdělávání a odborné vzdělávání a přípravu až po terciární úroveň, jakož i vzdělávání a studium dospělých, včetně usnadnění vzdělávací mobility pro všechny a přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením;

| g) | prosazovat celoživotní učení, zejména flexibilní možnosti rozšiřování dovedností a rekvalifikace pro všechny s ohledem na podnikatelské a digitální dovednosti, lépe předvídat změny a nové požadavky na dovednosti vycházející z potřeb trhu práce, usnadnit přechody mezi zaměstnáními a podporovat profesní mobilitu; |
| --- | --- |

g)

prosazovat celoživotní učení, zejména flexibilní možnosti rozšiřování dovedností a rekvalifikace pro všechny s ohledem na podnikatelské a digitální dovednosti, lépe předvídat změny a nové požadavky na dovednosti vycházející z potřeb trhu práce, usnadnit přechody mezi zaměstnáními a podporovat profesní mobilitu;

| h) | posilovat aktivní začleňování, a podpořit tak rovné příležitosti, nediskriminaci a aktivní účast a zlepšit zaměstnatelnost, zejména v případě znevýhodněných skupin; |
| --- | --- |

h)

posilovat aktivní začleňování, a podpořit tak rovné příležitosti, nediskriminaci a aktivní účast a zlepšit zaměstnatelnost, zejména v případě znevýhodněných skupin;

| i) | prosazovat socioekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí, včetně migrantů; |
| --- | --- |

i)

prosazovat socioekonomickou integraci státních příslušníků třetích zemí, včetně migrantů;

| j) | prosazovat socioekonomickou integraci marginalizovaných komunit, jako jsou Romové; |
| --- | --- |

j)

prosazovat socioekonomickou integraci marginalizovaných komunit, jako jsou Romové;

| k) | zvyšovat rovný a včasný přístup ke kvalitním, udržitelným a cenově dostupným službám, včetně služeb, které podporují přístup k bydlení a individuální péči, včetně zdravotní péče; modernizovat systémy sociální ochrany, včetně prosazování přístupu k sociální ochraně se zvláštním důrazem na děti a znevýhodněné skupiny; zlepšovat přístupnost, i pro osoby se zdravotním postižením, účinnost a odolnost systémů zdravotní péče a služeb dlouhodobé péče; |
| --- | --- |

k)

zvyšovat rovný a včasný přístup ke kvalitním, udržitelným a cenově dostupným službám, včetně služeb, které podporují přístup k bydlení a individuální péči, včetně zdravotní péče; modernizovat systémy sociální ochrany, včetně prosazování přístupu k sociální ochraně se zvláštním důrazem na děti a znevýhodněné skupiny; zlepšovat přístupnost, i pro osoby se zdravotním postižením, účinnost a odolnost systémů zdravotní péče a služeb dlouhodobé péče;

| l) | podporovat sociální integraci osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením včetně nejchudších osob a dětí; |
| --- | --- |

l)

podporovat sociální integraci osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením včetně nejchudších osob a dětí;

| m) | řešit materiální deprivaci poskytnutím potravinové nebo základní materiální pomoci nejchudším osobám, včetně dětí, a zajistit doprovodná opatření na podporu jejich sociálního začleňování. |
| --- | --- |

m)

řešit materiální deprivaci poskytnutím potravinové nebo základní materiální pomoci nejchudším osobám, včetně dětí, a zajistit doprovodná opatření na podporu jejich sociálního začleňování.

2.   Prostřednictvím akcí, které spadají pod složku ESF+ v rámci sdíleného řízení a jimiž se má dosáhnout specifických cílů uvedených v odstavci 1, je cílem ESF+ přispívat rovněž k ostatním cílům politiky uvedeným v článku 5 nařízení (EU) 2021/... (14), zejména cílům týkajícím se:

| a) | inteligentnější Evropy tak, že se budou rozvíjet dovednosti pro inteligentní specializaci, dovednosti potřebné pro klíčové základní technologie a průmyslovou transformaci, dále odvětvová spolupráce zaměřená na dovednosti a podnikavost, odborná příprava výzkumných pracovníků, navazování kontaktů a partnerství mezi vysokoškolskými institucemi, institucemi odborného vzdělávání a přípravy, výzkumnými a technologickými středisky a podniky a klastry, a poskytne se podpora mikropodnikům, malým a středním podnikům a bude se prosazovat sociální ekonomika; |
| --- | --- |

a)

inteligentnější Evropy tak, že se budou rozvíjet dovednosti pro inteligentní specializaci, dovednosti potřebné pro klíčové základní technologie a průmyslovou transformaci, dále odvětvová spolupráce zaměřená na dovednosti a podnikavost, odborná příprava výzkumných pracovníků, navazování kontaktů a partnerství mezi vysokoškolskými institucemi, institucemi odborného vzdělávání a přípravy, výzkumnými a technologickými středisky a podniky a klastry, a poskytne se podpora mikropodnikům, malým a středním podnikům a bude se prosazovat sociální ekonomika;

| b) | dosažení zelenější, nízkouhlíkové Evropy tak, že se zlepší systémy vzdělávání a odborné přípravy nezbytné pro přizpůsobení dovedností a kvalifikací, zvýší se kvalifikace všech, včetně pracovní síly, a vytvoří se nová pracovní místa v odvětvích souvisejících s životním prostředím, klimatem, energetikou, oběhovým hospodářstvím a biohospodářstvím. |
| --- | --- |

b)

dosažení zelenější, nízkouhlíkové Evropy tak, že se zlepší systémy vzdělávání a odborné přípravy nezbytné pro přizpůsobení dovedností a kvalifikací, zvýší se kvalifikace všech, včetně pracovní síly, a vytvoří se nová pracovní místa v odvětvích souvisejících s životním prostředím, klimatem, energetikou, oběhovým hospodářstvím a biohospodářstvím.

3.   Pokud je to opravdu nutné jakožto dočasné opatření v rámci reakce na výjimečné nebo neobvyklé okolnosti podle článku 20 nařízení (EU) 2021/... (14), a pouze na dobu 18 měsíců, ESF+ může podporovat:

| a) | financování režimů zkrácené pracovní doby bez požadavku na to, aby byly dané režimy kombinovány s aktivními opatřeními; |
| --- | --- |

a)

financování režimů zkrácené pracovní doby bez požadavku na to, aby byly dané režimy kombinovány s aktivními opatřeními;

| b) | přístup ke zdravotní péči, mimo jiné i pro osoby, které nejsou bezprostředně socioekonomicky zranitelné. |
| --- | --- |

b)

přístup ke zdravotní péči, mimo jiné i pro osoby, které nejsou bezprostředně socioekonomicky zranitelné.

4.   Pokud Komise na základě žádosti předložené dotčenými členskými státy shledá, že podmínky stanovené v odstavci 3 jsou splněny, přijme prováděcí rozhodnutí, v němž upřesní období, během něhož je dočasná dodatečná podpora z ESF+ povolena.

5.   Komise průběžně monitoruje provádění odstavce 3 a posuzuje, zda dočasná dodatečná podpora z ESF+ postačuje k usnadnění využívání podpory z ESF+ v reakci na výjimečné nebo neobvyklé okolnosti. Na základě svého posouzení Komise případně předloží návrhy na změny tohoto nařízení, včetně požadavků na tematické zaměření stanovených v článku 7, kromě požadavku na tematické zaměření uvedeného v čl. 7 odst. 5 a 6.

Článek 5

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění ESF+ na období 2021–2027 činí 87 995 063 417 EUR v cenách roku 2018.

2.   Část finančního krytí pro provádění složky ESF+ v rámci sdíleného řízení, která má přispět k cíli Investice pro zaměstnanost a růst v členských státech a regionech, jak je uvedeno v čl. 5 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) .../2021 (15), činí 87 319 331 843 EUR v cenách roku 2018, z čehož je 175 000 000 EUR přiděleno na nadnárodní spolupráci s cílem urychlit předávání inovativních řešení a usnadnit jejich rozšiřování, jak je uvedeno v čl. 25 bodě i) tohoto nařízení, a 472 980 447 EUR, v cenách roku 2018, jako dodatečné financování pro nejvzdálenější regiony uvedené v článku 349 Smlouvy o fungování EU a regiony úrovně NUTS 2 splňující kritéria stanovená v článku 2 Protokolu č. 6 o zvláštních ustanoveních pro cíl 6 v rámci strukturálních fondů ve Finsku, Norsku a Švédsku, připojeného k aktu o přistoupení z roku 1994 (dále jen „Protokol č. 6“).

3.   Část finančního krytí pro provádění složky EaSI na období 2021–2027 činí 675 731 573 EUR v cenách roku 2018.

4.   Částku uvedenou v odstavci 3 lze použít také na technickou a administrativní pomoc určenou pro provádění složky EaSI, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnotící činnosti, včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace.

Článek 6

Rovnost pohlaví, rovné příležitosti a nediskriminace

Členské státy a Komise podporují konkrétní cílené akce, jimiž se budou prosazovat horizontální zásady uvedené v čl. 9 odst. 2 a 3 nařízení (EU) 2021/... (15) a v článku 28 tohoto nařízení v rámci kteréhokoli z cílů ESF+. Mezi tyto akce mohou patřit akce spočívající v zajištění přístupnosti pro osoby se zdravotním postižením, a to i v souvislosti s informačními a komunikačními technologiemi, a v podpoře přechodu od pobytové či ústavní péče k rodinně nebo komunitně založené péči.

Členské státy a Komise mají za cíl prostřednictvím ESF+ zvýšit účast žen v zaměstnání, zlepšit soulad mezi pracovním a osobním životem a na trhu práce a ve vzdělávání a odborné přípravě bojovat proti feminizaci chudoby a diskriminaci na základě pohlaví.

ČÁST II

PROVÁDĚNÍ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ

PROVÁDĚNÍ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ

KAPITOLA I

KAPITOLA I

Společná ustanovení o programování

Společná ustanovení o programování

Článek 7

Provázanost a tematické zaměření

1.   Členské státy při plánování zdrojů složky ESF+ v rámci sdíleného řízení upřednostňují intervence, kterými se řeší problémy zjištěné v rámci evropského semestru, mimo jiné ve svých národních programech reforem, jakož i v příslušných doporučeních pro jednotlivé země přijatých v souladu s čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, a zohledňují zásady a práva stanovená v evropském pilíři sociálních práv a v národních a regionálních strategiích významných pro cíle ESF+, čímž přispívají k cílům stanoveným v článku 174 Smlouvy o fungování EU.

Členské státy a případně Komise podporují součinnost a zajišťují koordinaci, doplňkovost a soudržnost mezi ESF+ a dalšími fondy, programy a nástroji Unie, a to jak ve fázi plánování, tak během provádění. Členské státy a případně Komise optimalizují mechanismy koordinace, aby zabránily zdvojování úsilí a zajistily úzkou spolupráci mezi subjekty odpovědnými za provádění, a zajistily tak provádění soudržných a efektivních podpůrných akcí.

2.   Členské státy přidělí odpovídající část svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na řešení problémů uvedených v příslušných doporučeních pro jednotlivé země přijatých v souladu s čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a v rámci evropského semestru, které spadají do oblasti působnosti specifických cílů ESF+, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení.

3.   Členské státy přidělí odpovídající část zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na provádění záruky pro děti prostřednictvím cílených akcí a strukturálních reforem v zájmu boje proti dětské chudobě v rámci specifických cílů stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. f) a h) až l).

Členské státy, které měly v období let 2017–2019 na základě údajů Eurostatu průměrný podíl dětí mladších 18 let ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením vyšší, než byl v uvedeném období průměr Unie, přidělí nejméně 5 % svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na podporu cílených opatření a cílených reforem na řešení dětské chudoby, jak je uvedeno v prvním pododstavci tohoto odstavce.

4.   Členské státy přidělí alespoň 25 % svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na specifické cíle v oblasti politiky sociálního začleňování, které jsou stanoveny v čl. 4 odst. 1 písm. h) až l), včetně podpory sociálně ekonomické integrace státních příslušníků třetích zemí.

5.   Členské státy s ohledem na specifický cíl uvedený v čl. 4 odst. 1 písm. m), nebo v řádně odůvodněných případech s ohledem na specifický cíl stanovený v čl. 4 odst. 1 písm. l), nebo s ohledem na oba uvedené cíle, přidělí alespoň 3 % svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na podporu nejchudších osob.

Tyto zdroje se nezohlední při ověřování toho, zda byly dodrženy minimální příděly stanovené v odstavcích 3 a 4.

6.   Členské státy přidělí odpovídající část zdrojů složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na cílené akce a strukturální reformy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, odborné vzdělávání a odbornou přípravu, zejména pak na učňovskou přípravu a přechod ze školy do zaměstnání, na podporu způsobů opětného začlenění do vzdělávání nebo odborné přípravy a vzdělávání druhé šance, a to zejména v rámci provádění systému záruk pro mladé lidi.

Členské státy, které měly v období let 2017–2019 na základě údajů Eurostatu průměrný podíl mladých lidí ve věku od 15 do 29 let, kteří byli bez zaměstnání a neúčastnili se vzdělávání ani odborné přípravy, vyšší, než byl v uvedeném období průměr Unie, přidělí v letech 2021 až 2027 nejméně 12,5 % svých zdrojů ESF+ v rámci sdíleného řízení na podporu strukturálních reforem a cílených akcí, jak je uvedeno v prvním pododstavci tohoto odstavce.

Nejvzdálenější regiony, které splňují podmínky stanovené ve druhém pododstavci tohoto odstavce, přidělí alespoň 12,5 % svých zdrojů složky ESF+ v rámci sdíleného řízení ve svých programech na cílené akce a strukturální reformy, jak je uvedeno v prvním pododstavci tohoto odstavce. Tento příděl se případně zohlední při ověřování, zda byl na vnitrostátní úrovni dodržen minimální procentní podíl stanovený ve druhém pododstavci tohoto odstavce.

Členské státy musí při provádění cílených akcí a strukturálních reforem uvedených v tomto odstavci dávat přednost neaktivním a dlouhodobě nezaměstnaným mladým lidem a zavádět cílená aktivní podpůrná opatření.

7.   Odstavce 2 až 6 se nepoužijí na zvláštní dodatečný příděl, který obdržely nejvzdálenější regiony a regiony úrovně NUTS 2 splňující kritéria stanovená v článku 2 Protokolu č. 6.

8.   Odstavce 1 až 6 se nepoužijí na technickou pomoc.

Článek 8

Dodržování Listiny

1.   Všechny operace se vybírají a provádějí při dodržení Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) 2021/... (16).

2.   Členské státy v souladu s čl. 69 odst. 7 nařízení (EU) 2021/... (16) zajistí účinné prošetřování stížností. Tím není dotčena obecná možnost občanů a zainteresovaných stran podat stížnost Komisi, mimo jiné i pokud jde o porušení Listiny.

3.   Jestliže Komise shledá, že došlo k porušení Listiny, vezme při stanovování nápravných opatření, která budou v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) 2021/... (16) použita, v úvahu závažnost daného porušení.

Článek 9

Partnerství

1.   Členské státy zajistí smysluplnou účast sociálních partnerů a organizací občanské společnosti při provádění politik v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a sociálního začleňování, které jsou podporovány složkou ESF+ v rámci sdíleného řízení.

2.   Členské státy přidělí v rámci sdíleného řízení v každém programu odpovídající část svých zdrojů složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na budování kapacit sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, a to i formou odborné přípravy, opatření pro vytváření sítí a posilování sociálního dialogu, a na činnosti prováděné společně sociálními partnery.

Pokud je v příslušném doporučení pro jednotlivé země přijatém v souladu s čl. 121 odst. 2 a čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU stanoveno budování kapacit sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, přidělí dotčený členský stát na tento účel odpovídající část svých zdrojů složky ESF+ v rámci sdíleného řízení, a to alespoň 0,25 %.

Článek 10

Podpora pro nejchudší osoby

Zdroje uvedené v čl. 7 odst. 5 mezi specifickými cíli v čl. 4 odst. 1 písm. l) a m) se plánují v rámci vyhrazené priority nebo vyhrazeného programu. Míra spolufinancování pro tuto prioritu nebo program je 90 %.

Článek 11

Podpora zaměstnanosti mladých lidí

Podpora podle čl. 7 odst. 6 druhého a třetího pododstavce se plánuje v rámci vyhrazené priority nebo programu a zahrnuje přinejmenším podporu, která přispívá ke specifickému cíli stanovenému v čl. 4 odst. 1 písm. a) a může zahrnovat podporu, která přispívá ke specifickým cílům stanoveným v čl. 4 odst. 1 písm. f) a l).

Článek 12

Podpora příslušných doporučení pro jednotlivé země

Akce k řešení problémů zjištěných v příslušných doporučeních pro jednotlivé země a v rámci evropského semestru, jak je uvedeno v čl. 7 odst. 2, se plánují v rámci kteréhokoli ze specifických cílů stanovených v čl. 4 odst. 1 na podporu provádění evropského pilíře sociálních práv a v rámci jedné či více priorit, které mohou být prioritou podporovanou z více fondů.

KAPITOLA II

KAPITOLA II

Obecná podpora ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení

Obecná podpora ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení

Článek 13

Oblast působnosti

Tato kapitola se použije na podporu ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení, která přispívá ke specifickým cílům stanoveným v čl. 4 odst. 1 písm. a) až l, („obecná podpora ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení“).

Článek 14

Činnosti v oblasti sociálních inovací

1.   Členské státy podporují činnosti v oblasti sociálních inovací a sociálních experimentů, včetně akcí se sociálně-kulturní složkou nebo podporujících přístupy zdola nahoru založené na partnerství mezi veřejnými orgány, sociálními partnery, podniky sociální ekonomiky, soukromým sektorem a občanskou společností.

2.   Členské státy mohou podporovat rozšiřování inovativních přístupů, které jsou testovány v malém měřítku a vytvořeny v rámci složky EaSI a dalších programů Unie.

3.   Inovativní činnosti a přístupy mohou být plánovány v rámci jakéhokoli ze specifických cílů stanovených v čl. 4 odst. 1 písmenech a) až l).

4.   Členské státy si stanoví alespoň jednu prioritu, pokud jde o provádění odstavce 1, nebo 2, nebo obou odstavců. Maximální míra spolufinancování pro takové priority může být zvýšena na 95 % maximálně u 5 % vnitrostátních zdrojů složky ESF+ v rámci sdíleného řízení.

5.   Členské státy určí buď ve svých programech, nebo v pozdější fázi provádění oblasti pro sociální inovace a sociální experimenty, které odpovídají konkrétním potřebám členských států.

6.   Komise usnadňuje vytváření kapacit pro sociální inovace, zejména podporou vzájemného učení, zřizováním sítí a šířením a prosazováním osvědčených postupů a metodologií.

Článek 15

Nadnárodní spolupráce

Členské státy mohou podporovat činnosti nadnárodní spolupráce v rámci jakéhokoli ze specifických cílů stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a) až l).

Článek 16

Způsobilost

1.   Vedle nezpůsobilých nákladů uvedených v článku 64 nařízení (EU) 2021/... (17) nejsou pro obecnou podporu ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení způsobilé následující náklady:

| a) | náklady na nákup pozemků, nemovitostí a infrastruktury; a |
| --- | --- |

a)

náklady na nákup pozemků, nemovitostí a infrastruktury; a

| b) | náklady na nákup nábytku, vybavení a vozidel, s výjimkou případů, kdy je nákup nezbytný pro dosažení cíle operace, nebo pokud jsou tyto položky plně odepsány v průběhu operace, nebo je pořízení těchto položek nejhospodárnější možností. |
| --- | --- |

b)

náklady na nákup nábytku, vybavení a vozidel, s výjimkou případů, kdy je nákup nezbytný pro dosažení cíle operace, nebo pokud jsou tyto položky plně odepsány v průběhu operace, nebo je pořízení těchto položek nejhospodárnější možností.

2.   Příspěvky ve formě věcného plnění, jež mají podobu dávek nebo platů a jsou ve prospěch účastníků operace vyplaceny třetí stranou, mohou být způsobilé pro příspěvek z obecné podpory ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení, pokud uvedené věcné příspěvky byly vynaloženy v souladu s vnitrostátními pravidly včetně účetních pravidel a jejich výše nepřesahuje náklady, které nese třetí strana.

3.   Zvláštní dodatečný příděl, který obdržely nejvzdálenější regiony a regiony úrovně NUTS 2 splňující kritéria stanovená v článku 2 protokolu č. 6, se použije na podporu dosažení specifických cílů stanovených v čl. 4 odst. 1.

4.   Přímé náklady na zaměstnance jsou způsobilé pro příspěvek z obecné podpory ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení, pokud jsou v souladu s běžnou praxí příjemce v oblasti odměňování pro dotčenou kategorii funkce, nebo v souladu s použitelným vnitrostátním právem, kolektivními smlouvami nebo oficiálními statistikami.

Článek 17

Ukazatele a podávání zpráv

1.   U programů využívajících obecnou podporu ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení se pro účely monitorování pokroku v provádění použijí společné ukazatele výstupů a výsledků stanovené v příloze I. Programy mohou využívat také ukazatele specifické pro jednotlivé programy.

2.   Pokud členský stát přidělí své zdroje na specifický cíl stanovený v čl. 4 odst. 1 písm. l) s cílem zaměřit se v souladu s čl. 7 odst. 5 prvním pododstavcem na nejchudší osoby, použijí se společné ukazatele stanovené v příloze II.

3.   Výchozí hodnota společných ukazatelů výstupů a ukazatelů výstupů specifických pro jednotlivé programy se nastaví na nulu. Pokud je to z hlediska povahy podporovaných operací relevantní, v absolutních číslech se pro tyto ukazatele nastaví souhrnné kvantifikované milníky a cílové hodnoty. Vykazované hodnoty ukazatelů výstupů jsou vyjádřeny v absolutních číslech.

4.   U společných ukazatelů výsledků a ukazatelů výsledků specifických pro jednotlivé programy, u nichž je nastavena cílová hodnota pro rok 2029, se referenční hodnota stanoví na základě nejnovějších dostupných údajů nebo jiných relevantních zdrojů informací. Cíle pro společné ukazatele výsledků jsou stanoveny v absolutních číslech nebo v procentech. Ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a související cíle lze vyjádřit kvantitativně nebo kvalitativně. Vykazované hodnoty společných ukazatelů výsledků jsou vyjádřeny v absolutních číslech.

5.   Údaje o ukazatelích pro účastníky se předají pouze tehdy, jsou-li veškeré údaje požadované v bodě 1.1 přílohy I týkající se daného účastníka k dispozici.

6.   Jsou-li údaje k dispozici v rejstřících nebo rovnocenných zdrojích, členské státy mohou umožnit, aby řídící orgány a další subjekty pověřené sběrem údajů, které jsou nezbytné pro monitorování a hodnocení obecné podpory ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení, uvedené údaje získaly z těchto rejstříků údajů nebo rovnocenných zdrojů v souladu s čl. 6 odst. 1 písm. c) a e) nařízení (EU) 2016/679.

7.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 37 s cílem změnit ukazatele v přílohách I a II, pokud se to považuje za nezbytné k zajištění účinného posouzení pokroku v provádění programů. Změny mají být přiměřené s ohledem na administrativní zátěž pro členské státy a příjemce. Akty v přenesené pravomoci v souladu s tímto odstavcem nemění metodiku shromažďování údajů stanovenou v přílohách I a II.

KAPITOLA III

KAPITOLA III

Podpora z ESF+ pro řešení materiální deprivace

Podpora z ESF+ pro řešení materiální deprivace

Článek 18

Oblast působnosti

Tato kapitola se použije na podporu z ESF+, která přispívá ke specifickému cíli stanovenému v čl. 4 odst. 1 písm. m).

Článek 19

Zásady

1.   Podpora z ESF+ se pro účely řešení materiální deprivace využije pouze na podporu distribuce potravin a zboží, jež jsou v souladu s právem Unie týkajícím se bezpečnosti spotřebních výrobků.

2.   Členské státy a příjemci vybírají potravinovou nebo základní materiální pomoc na základě objektivních kritérií týkajících se potřeb nejchudších osob. Kritéria výběru potravin, a případně zboží, rovněž zohlední klimatické a environmentální aspekty, zejména s ohledem na omezení plýtvání potravinami a užívání plastů na jedno použití. Ve vhodných případech se při výběru typu potravin, které mají být distribuovány, přihlíží k jejich přínosu k vyváženému stravování nejchudších osob.

Potravinová nebo základní materiální pomoc může být poskytnuta přímo nejchudším osobám nebo nepřímo, například prostřednictvím poukázek nebo karet, v elektronické či jiné podobě, pokud je možné je vyměnit pouze za potravinovou nebo základní materiální pomoc. Podpora nejchudším osobám doplňuje veškeré sociální dávky, které jsou koncovým příjemcům eventuálně poskytovány z vnitrostátních sociálních systémů nebo na základě vnitrostátního práva.

Potraviny poskytnuté nejchudším osobám mohou být získány použitím, zpracováním či prodejem produktů, s nimiž se nakládá v souladu s čl. 16 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (39), jedná-li se o nejhospodárnější možnost a nezpůsobí-li to přílišné zpoždění při dodávce potravin nejchudším osobám.

Kromě částek, které jsou pro daný program již k dispozici, se ve prospěch nejchudších osob použije také každá částka získaná z uvedené transakce.

3.   Komise a členské státy zajistí, aby pomoc poskytovaná v rámci podpory z ESF+, která je určena na řešení materiální deprivace, respektovala důstojnost a zabránila stigmatizaci nejchudších osob.

4.   Členské státy doplní poskytování potravinové nebo základní materiální pomoci doprovodnými opatřeními, jako jsou směrování na příslušné služby v rámci specifického cíle stanoveného v čl. 4 odst. 1 písm. m) nebo podpora sociálního začlenění nejchudších osob v rámci specifického cíle stanoveného v čl. 4 odst. 1 písm. l).

Článek 20

Obsah priority

1.   Priorita týkající se podpory, která přispívá ke specifickému cíli stanovenému v čl. 4 odst. 1 písm. m), stanoví:

| a) | typ podpory; |
| --- | --- |

a)

typ podpory;

| b) | hlavní cílové skupiny; a |
| --- | --- |

b)

hlavní cílové skupiny; a

| c) | popis vnitrostátních nebo regionálních režimů podpory. |
| --- | --- |

c)

popis vnitrostátních nebo regionálních režimů podpory.

2.   V případě programů omezených na podporu podle odstavce 1 a související technickou pomoc jsou součástí priority rovněž kritéria pro výběr operací.

Článek 21

Způsobilost operací

1.   Potravinová nebo základní materiální pomoc poskytovaná nejchudším osobám může být pořízena příjemcem nebo jeho jménem nebo může být příjemci bezplatně poskytnuta.

2.   Potravinová nebo základní materiální pomoc se nejchudším osobám poskytuje bezplatně.

Článek 22

Způsobilost výdajů

1.   Způsobilými náklady na podporu z ESF+ pro řešení materiální deprivace jsou:

| a) | náklady na nákup potravinové nebo základní materiální pomoci včetně nákladů spojených s přepravou potravinové nebo základní materiální pomoci příjemcům, kteří potravinovou nebo základní materiální pomoc dodají koncovým příjemcům; |
| --- | --- |

a)

náklady na nákup potravinové nebo základní materiální pomoci včetně nákladů spojených s přepravou potravinové nebo základní materiální pomoci příjemcům, kteří potravinovou nebo základní materiální pomoc dodají koncovým příjemcům;

| b) | pokud se na přepravu potravinové nebo základní materiální pomoci příjemcům, kteří ji dodají koncovým příjemcům, nevztahuje písmeno a), náklady, které nese nákupní subjekt a které se týkají přepravy potravinové nebo základní materiální pomoci do skladů nebo k příjemcům, a náklady na skladování v paušální sazbě ve výši 1 % nákladů zmíněných v písmeni a), nebo v řádně odůvodněných případech skutečně vynaložené a uhrazené náklady; |
| --- | --- |

b)

pokud se na přepravu potravinové nebo základní materiální pomoci příjemcům, kteří ji dodají koncovým příjemcům, nevztahuje písmeno a), náklady, které nese nákupní subjekt a které se týkají přepravy potravinové nebo základní materiální pomoci do skladů nebo k příjemcům, a náklady na skladování v paušální sazbě ve výši 1 % nákladů zmíněných v písmeni a), nebo v řádně odůvodněných případech skutečně vynaložené a uhrazené náklady;

| c) | správní náklady, náklady na přepravu, skladování a přípravu, které nesou příjemci podílející se na distribuci potravinové nebo základní materiální pomoci nejchudším osobám, v paušální sazbě ve výši 7 % nákladů zmíněných v písmeni a); nebo 7 % hodnoty potravin, s nimiž se nakládá v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1308/2013; |
| --- | --- |

c)

správní náklady, náklady na přepravu, skladování a přípravu, které nesou příjemci podílející se na distribuci potravinové nebo základní materiální pomoci nejchudším osobám, v paušální sazbě ve výši 7 % nákladů zmíněných v písmeni a); nebo 7 % hodnoty potravin, s nimiž se nakládá v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1308/2013;

| d) | náklady na sběr, přepravu, skladování a distribuci potravinových darů a s tím přímo spojené činnosti v oblasti zvyšování informovanosti; a |
| --- | --- |

d)

náklady na sběr, přepravu, skladování a distribuci potravinových darů a s tím přímo spojené činnosti v oblasti zvyšování informovanosti; a

| e) | náklady na doprovodná opatření podniknutá příjemci nebo jejich jménem a vykázaná příjemci poskytujícími potravinovou nebo základní materiální pomoc nejchudším osobám v paušální sazbě ve výši 7 % nákladů zmíněných v písmeni a). |
| --- | --- |

e)

náklady na doprovodná opatření podniknutá příjemci nebo jejich jménem a vykázaná příjemci poskytujícími potravinovou nebo základní materiální pomoc nejchudším osobám v paušální sazbě ve výši 7 % nákladů zmíněných v písmeni a).

2.   Náklady na přípravu systémů karet nebo poukázek v elektronické nebo jiné podobě a odpovídající provozní náklady jsou způsobilé v rámci technické pomoci za předpokladu, že je nese řídící orgán nebo jiný veřejný orgán, který není příjemcem, jenž dodá kartu nebo poukázku koncovým příjemcům (nebo za předpokladu, že nejsou kryty z nákladů vedených v odst. 1 písm. c).

3.   Snížení způsobilých nákladů uvedených v odst. 1 písm. a) kvůli nedodržení platných právních předpisů ze strany subjektu odpovědného za nákup potravinové nebo základní materiální pomoci nevede ke snížení způsobilých nákladů, které jsou stanoveny v písm. c) a e) uvedeného odstavce.

4.   Za způsobilé náklady se nepovažují:

| a) | úroky z dlužných částek; |
| --- | --- |

a)

úroky z dlužných částek;

| b) | nákup infrastruktury; a |
| --- | --- |

b)

nákup infrastruktury; a

| c) | náklady na použité zboží. |
| --- | --- |

c)

náklady na použité zboží.

Článek 23

Ukazatele a podávání zpráv

1.   U priorit zaměřených na řešení materiální deprivace se pro účely monitorování pokroku v provádění použijí společné ukazatele výstupů a výsledků stanovené v příloze III. Tyto priority mohou využívat také ukazatele specifické pro jednotlivé programy.

2.   Stanoví se referenční hodnoty společných ukazatelů výsledků a ukazatelů výsledků specifických pro jednotlivé programy.

3.   Řídící orgány podají Komisi dvakrát zprávu o výsledcích strukturovaného průzkumu u koncových příjemců týkajícího se podpory obdržené z ESF+, který je také zaměřen na jejich životní podmínky a povahu jejich materiální deprivace, který byl proveden v předchozím roce. Tento průzkum vychází ze vzoru, který stanoví Komise prostřednictvím prováděcího aktu. První taková zpráva bude podána do 30. června 2025 a druhá do 30. června 2028.

4.   Komise přijme prováděcí akt, kterým se stanoví vzor pro strukturovaný průzkum u koncových příjemců v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 38 odst. 2 za účelem zajištění jednotných podmínek pro provedení tohoto článku.

5.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 37 s cílem změnit ukazatele v příloze III, pokud se to považuje za nezbytné k zajištění účinného posouzení pokroku v provádění programů. Takové změny musí být přiměřené s ohledem na administrativní zátěž pro členské státy a příjemce. Akty v přenesené pravomoci v souladu s tímto odstavcem nesmí měnit metodiku shromažďování údajů stanovenou v příloze III.

Článek 24

Audit

Audit operací může zahrnovat všechny fáze jejich provádění a všechny úrovně distribučního řetězce s jedinou výjimkou kontroly koncových příjemců, nezjistí-li se při posouzení rizik zvláštní riziko nesrovnalostí či podvodu.

ČÁST III

PROVÁDĚNÍ V PŘÍMÉM A NEPŘÍMÉM ŘÍZENÍ

PROVÁDĚNÍ V PŘÍMÉM A NEPŘÍMÉM ŘÍZENÍ

KAPITOLA I

KAPITOLA I

Operační cíle

Operační cíle

Článek 25

Operační cíle

Složka EaSI má tyto operační cíle:

| a) | rozvíjet vysoce kvalitní srovnávací analytické znalosti s cílem zajistit, aby politiky zaměřené na dosažení specifických cílů stanovených v čl. 4 odst. 1 byly založeny na spolehlivých důkazech a byly relevantní pro potřeby, výzvy a místní podmínky; |
| --- | --- |

a)

rozvíjet vysoce kvalitní srovnávací analytické znalosti s cílem zajistit, aby politiky zaměřené na dosažení specifických cílů stanovených v čl. 4 odst. 1 byly založeny na spolehlivých důkazech a byly relevantní pro potřeby, výzvy a místní podmínky;

| b) | usnadňovat účinné a inkluzivní sdílení informací, vzájemné učení, vzájemné hodnocení a dialog o politikách v oblastech politiky uvedených v čl. 4 odst. 1 s cílem pomoci navrhnout vhodná politická opatření; |
| --- | --- |

b)

usnadňovat účinné a inkluzivní sdílení informací, vzájemné učení, vzájemné hodnocení a dialog o politikách v oblastech politiky uvedených v čl. 4 odst. 1 s cílem pomoci navrhnout vhodná politická opatření;

| c) | na celostátní a místní úrovni podporovat sociální experimenty v oblastech politiky uvedených v čl. 4 odst. 1 a rozvíjet schopnost zúčastněných stran připravovat, navrhovat, provádět, převádět či dále rozšiřovat otestované inovace v oblasti sociální politiky se zvláštním důrazem na další rozšiřování projektů vypracovaných místními zúčastněnými stranami v oblasti socioekonomické integrace státních příslušníků třetích zemí; |
| --- | --- |

c)

na celostátní a místní úrovni podporovat sociální experimenty v oblastech politiky uvedených v čl. 4 odst. 1 a rozvíjet schopnost zúčastněných stran připravovat, navrhovat, provádět, převádět či dále rozšiřovat otestované inovace v oblasti sociální politiky se zvláštním důrazem na další rozšiřování projektů vypracovaných místními zúčastněnými stranami v oblasti socioekonomické integrace státních příslušníků třetích zemí;

| d) | usnadnit dobrovolnou geografickou mobilitu pracovníků a zvětšovat pracovní příležitosti prostřednictvím vytváření a poskytování specifických podpůrných služeb zaměstnavatelům a uchazečům o zaměstnání za účelem rozvoje integrovaných evropských trhů práce, a to od přípravy před náborem do zaměstnání až po následnou pomoc po umístění do zaměstnání, aby byla obsazena volná pracovní místa v určitých odvětvích, profesích, zemích, pohraničních oblastech nebo nabídnuta pomoc určitým skupinám, například osobám ve zranitelném postavení; |
| --- | --- |

d)

usnadnit dobrovolnou geografickou mobilitu pracovníků a zvětšovat pracovní příležitosti prostřednictvím vytváření a poskytování specifických podpůrných služeb zaměstnavatelům a uchazečům o zaměstnání za účelem rozvoje integrovaných evropských trhů práce, a to od přípravy před náborem do zaměstnání až po následnou pomoc po umístění do zaměstnání, aby byla obsazena volná pracovní místa v určitých odvětvích, profesích, zemích, pohraničních oblastech nebo nabídnuta pomoc určitým skupinám, například osobám ve zranitelném postavení;

| e) | podporovat rozvoj tržního ekosystému kolem poskytování mikrofinancování mikropodnikům ve fázích zahájení činnosti a rozvoje, a to zejména podnikům, které založily osoby ve zranitelném postavení nebo které takové osoby zaměstnávají; |
| --- | --- |

e)

podporovat rozvoj tržního ekosystému kolem poskytování mikrofinancování mikropodnikům ve fázích zahájení činnosti a rozvoje, a to zejména podnikům, které založily osoby ve zranitelném postavení nebo které takové osoby zaměstnávají;

| f) | podporovat vytváření sítí na úrovni Unie a dialog s příslušnými zúčastněnými stranami, i mezi nimi, v oblastech politiky, které jsou stanoveny v čl. 4 odst. 1, a přispívat k budování institucionální kapacity dotčených zúčastněných stran včetně veřejných služeb zaměstnanosti, institucí veřejného sociálního zabezpečení a zdravotního pojištění, občanské společnosti, institucí poskytujících mikrofinancování a institucí poskytujících financování sociálním podnikům a sociální ekonomice; |
| --- | --- |

f)

podporovat vytváření sítí na úrovni Unie a dialog s příslušnými zúčastněnými stranami, i mezi nimi, v oblastech politiky, které jsou stanoveny v čl. 4 odst. 1, a přispívat k budování institucionální kapacity dotčených zúčastněných stran včetně veřejných služeb zaměstnanosti, institucí veřejného sociálního zabezpečení a zdravotního pojištění, občanské společnosti, institucí poskytujících mikrofinancování a institucí poskytujících financování sociálním podnikům a sociální ekonomice;

| g) | podporovat rozvoj sociálních podniků a vznik trhu pro sociální investice tím, že se usnadní veřejné a soukromé interakce a účast nadací a dobročinných organizací na tomto trhu; |
| --- | --- |

g)

podporovat rozvoj sociálních podniků a vznik trhu pro sociální investice tím, že se usnadní veřejné a soukromé interakce a účast nadací a dobročinných organizací na tomto trhu;

| h) | poskytovat pokyny pro rozvoj sociální infrastruktury potřebné pro provádění evropského pilíře sociálních práv; |
| --- | --- |

h)

poskytovat pokyny pro rozvoj sociální infrastruktury potřebné pro provádění evropského pilíře sociálních práv;

| i) | podporovat nadnárodní spolupráci s cílem urychlit předávání inovativních řešení a usnadnit jejich rozšiřování, a to zejména v oblastech politiky uvedených v čl. 4 odst. 1; a |
| --- | --- |

i)

podporovat nadnárodní spolupráci s cílem urychlit předávání inovativních řešení a usnadnit jejich rozšiřování, a to zejména v oblastech politiky uvedených v čl. 4 odst. 1; a

| j) | podporovat uplatňování příslušných mezinárodních sociálních a pracovních norem v kontextu využívání potenciálu globalizace a vnějšího rozměru politik Unie v oblastech politiky uvedených v čl. 4 odst. 1. |
| --- | --- |

j)

podporovat uplatňování příslušných mezinárodních sociálních a pracovních norem v kontextu využívání potenciálu globalizace a vnějšího rozměru politik Unie v oblastech politiky uvedených v čl. 4 odst. 1.

KAPITOLA II

KAPITOLA II

Způsobilost

Způsobilost

Článek 26

Způsobilé akce

1.   Pro financování jsou způsobilé pouze akce zaměřené na plnění cílů uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2, čl. 4 odst. 1 a v článku 25.

2.   V rámci složky EaSI mohou být podporovány následující akce:

| a) | analytické činnosti včetně činností, které se vztahují k třetím zemím, zejména:






  i) | průzkumy, studie, statistické údaje, metodiky, klasifikace, mikrosimulace, ukazatele a podpora středisek pro sledování na evropské úrovni a referenční kritéria; |
| --- | --- | --- |

a)

analytické činnosti včetně činností, které se vztahují k třetím zemím, zejména:

i)

průzkumy, studie, statistické údaje, metodiky, klasifikace, mikrosimulace, ukazatele a podpora středisek pro sledování na evropské úrovni a referenční kritéria;

| ii) | sociální experimenty, kterými se hodnotí sociální inovace; |
| --- | --- |

ii)

sociální experimenty, kterými se hodnotí sociální inovace;

| iii) | monitorování a posuzování provádění a uplatňování práva Unie; |
| --- | --- |

iii)

monitorování a posuzování provádění a uplatňování práva Unie;

| b) | provádění politik, zejména:






  i) | přeshraničních partnerství, především mezi veřejnými službami zaměstnanosti, sociálními partnery a občanskou společností, a podpůrných služeb v přeshraničních regionech; |
| --- | --- | --- |

b)

provádění politik, zejména:

i)

přeshraničních partnerství, především mezi veřejnými službami zaměstnanosti, sociálními partnery a občanskou společností, a podpůrných služeb v přeshraničních regionech;

| ii) | celounijního režimu mobility zaměřeného na pracovní sílu v Unii s cílem obsadit volná pracovní místa tam, kde byly zjištěny nedostatky na trhu práce; |
| --- | --- |

ii)

celounijního režimu mobility zaměřeného na pracovní sílu v Unii s cílem obsadit volná pracovní místa tam, kde byly zjištěny nedostatky na trhu práce;

| iii) | podpora mikrofinančních institucí a institucí poskytujících finanční prostředky sociálním podnikům, a to rovněž prostřednictvím operací kombinování zdrojů, jako je asymetrické sdílení rizika nebo snížení transakčních nákladů, jakož i podpora rozvoje sociální infrastruktury a dovedností; |
| --- | --- |

iii)

podpora mikrofinančních institucí a institucí poskytujících finanční prostředky sociálním podnikům, a to rovněž prostřednictvím operací kombinování zdrojů, jako je asymetrické sdílení rizika nebo snížení transakčních nákladů, jakož i podpora rozvoje sociální infrastruktury a dovedností;

| iv) | podpora nadnárodní spolupráce a partnerství v zájmu přenosu a rozšiřování inovativních řešení; |
| --- | --- |

iv)

podpora nadnárodní spolupráce a partnerství v zájmu přenosu a rozšiřování inovativních řešení;

| c) | budování kapacit, zejména:






  i) | sítí na úrovni Unie souvisejících s oblastmi politiky stanovenými v čl. 4 odst. 1; |
| --- | --- | --- |

c)

budování kapacit, zejména:

i)

sítí na úrovni Unie souvisejících s oblastmi politiky stanovenými v čl. 4 odst. 1;

| ii) | vnitrostátních kontaktních míst, která poskytují pokyny, informace a pomoc související s prováděním složky EaSI; |
| --- | --- |

ii)

vnitrostátních kontaktních míst, která poskytují pokyny, informace a pomoc související s prováděním složky EaSI;

| iii) | správních orgánů zúčastněných zemí, institucí sociálního zabezpečení a služeb zaměstnanosti odpovědných za podporu mobility pracovníků, institucí poskytujících mikrofinancování a institucí poskytujících finanční prostředky sociálním podnikům nebo jiným subjektům činným v oblasti sociálních investic, jakož i podpora jejich vzájemných kontaktů v členských státech nebo třetích zemích přidružených ke složce EaSI podle článku 29; |
| --- | --- |

iii)

správních orgánů zúčastněných zemí, institucí sociálního zabezpečení a služeb zaměstnanosti odpovědných za podporu mobility pracovníků, institucí poskytujících mikrofinancování a institucí poskytujících finanční prostředky sociálním podnikům nebo jiným subjektům činným v oblasti sociálních investic, jakož i podpora jejich vzájemných kontaktů v členských státech nebo třetích zemích přidružených ke složce EaSI podle článku 29;

| iv) | zúčastněných stran, včetně sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, s ohledem na nadnárodní spolupráci; |
| --- | --- |

iv)

zúčastněných stran, včetně sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, s ohledem na nadnárodní spolupráci;

| d) | komunikační činnost a šíření informací, zejména:






  i) | vzájemné učení pomocí výměny osvědčených postupů, inovativních přístupů a výsledků analytických činností, dále vzájemná hodnocení a srovnávání; |
| --- | --- | --- |

d)

komunikační činnost a šíření informací, zejména:

i)

vzájemné učení pomocí výměny osvědčených postupů, inovativních přístupů a výsledků analytických činností, dále vzájemná hodnocení a srovnávání;

| ii) | pokyny, zprávy, informační materiály a mediální pokrytí iniciativ, které se týkají oblastí politiky uvedených v čl. 4 odst. 1; |
| --- | --- |

ii)

pokyny, zprávy, informační materiály a mediální pokrytí iniciativ, které se týkají oblastí politiky uvedených v čl. 4 odst. 1;

| iii) | informační systémy šířící důkazní informace souvisejí s oblastmi politiky uvedenými v čl. 4 odst. 1; |
| --- | --- |

iii)

informační systémy šířící důkazní informace souvisejí s oblastmi politiky uvedenými v čl. 4 odst. 1;

| iv) | akce předsednictví Rady, konference, semináře a osvětové činnosti. |
| --- | --- |

iv)

akce předsednictví Rady, konference, semináře a osvětové činnosti.

Článek 27

Způsobilé subjekty

1.   S výhradou splnění kritérií stanovených v článku 197 finančního nařízení jsou způsobilé tyto subjekty:

| a) | právní subjekty usazené v některé z těchto zemí nebo na některém z těchto území:






  i) | členském státě nebo zámořské zemi či na území s nimi spojeném; |
| --- | --- | --- |

a)

právní subjekty usazené v některé z těchto zemí nebo na některém z těchto území:

i)

členském státě nebo zámořské zemi či na území s nimi spojeném;

| ii) | třetí zemi přidružené ke složce EaSI podle článku 29; |
| --- | --- |

ii)

třetí zemi přidružené ke složce EaSI podle článku 29;

| iii) | třetí zemi uvedené v pracovním programu za podmínek stanovených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku; |
| --- | --- |

iii)

třetí zemi uvedené v pracovním programu za podmínek stanovených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku;

| b) | jakýkoli právní subjekt založený podle práva Unie nebo jakákoli mezinárodní organizace. |
| --- | --- |

b)

jakýkoli právní subjekt založený podle práva Unie nebo jakákoli mezinárodní organizace.

2.   Právní subjekty usazené ve třetí zemi, která není přidružená ke složce EaSI podle článku 29, jsou ve výjimečných případech způsobilé k účasti, pokud je to nezbytné pro dosažení cílů dané akce.

3.   Právní subjekty usazené ve třetí zemi, která není přidružená ke složce EaSI podle článku 29, v zásadě nesou náklady spojené se svou účastí.

Článek 28

Horizontální zásady

1.   Komise zajistí, aby byla v průběhu přípravy, provádění, monitorování, podávání zpráv a hodnocení operací podporovaných v rámci složky EaSI zohledňována a prosazována rovnost pohlaví a genderový mainstreaming a začleňováno genderové hledisko.

2.   Komise přijme vhodná opatření, aby během přípravy, provádění, monitorování, podávání zpráv a hodnocení operací podporovaných v rámci složky EaSI nedocházelo k diskriminaci na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Po celou dobu přípravy a provádění složky EaSI je zejména třeba zohlednit přístupnost pro osoby se zdravotním postižením.

Článek 29

Účast třetích zemí

1. Složka EaSI je prostřednictvím dohody s Unií otevřena účasti těchto třetích zemí:

| a) | členů Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru; |
| --- | --- |

a)

členů Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru;

| b) | přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo v obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
| --- | --- |

b)

přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo v obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

| c) | dalších třetích zemí v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě upravující účast dané třetí země ve složce EaSI, pokud tato dohoda:






  i) | zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínosy pro ni; |
| --- | --- | --- |

c)

dalších třetích zemí v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě upravující účast dané třetí země ve složce EaSI, pokud tato dohoda:

i)

zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínosy pro ni;

| ii) | stanoví podmínky účasti na programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy nebo části programů a jejich správních nákladů. |
| --- | --- |

ii)

stanoví podmínky účasti na programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy nebo části programů a jejich správních nákladů.

| iii) | nesvěřuje dané třetí zemi žádnou rozhodovací pravomoc ohledně složky EaSI; |
| --- | --- |

iii)

nesvěřuje dané třetí zemi žádnou rozhodovací pravomoc ohledně složky EaSI;

| iv) | zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy. |
| --- | --- |

iv)

zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy.

Příspěvky uvedené v prvním pododstavci písm. c) bodě ii) tohoto článku představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení;

KAPITOLA III

KAPITOLA III

Obecná ustanovení

Obecná ustanovení

Článek 30

Formy financování ze strany Unie a metody provádění

1.   V rámci složky EaSI může být poskytováno financování ve všech formách stanovených pro finanční příspěvky ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen, zadávání zakázek a dobrovolných plateb mezinárodním organizacím, jejichž členem je Unie nebo na jejichž práci se podílí.

2.   Složka EaSI se provádí přímo, jak je stanoveno v čl. 62 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) uvedeného nařízení.

Při hodnocení grantů může být hodnotící komise uvedená v článku 150 finančního nařízení tvořena externími odborníky.

3.   Operace kombinování zdrojů v rámci složky EaSI se provádějí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 a s hlavou X finančního nařízení.

Článek 31

Pracovní program

1.   Složka EaSI se provádí na základě pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení. Obsah těchto pracovních programů je stanoven v souladu s operačními cíli stanovenými v článku 25 tohoto nařízení a v souladu se způsobilými akcemi stanovenými v článku 26 tohoto nařízení. V pracovních programech se případně stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů.

2.   Komise shromažďuje odborné znalosti o přípravě pracovních programů prostřednictvím konzultace s pracovní skupinou uvedenou v čl. 39 odst. 8.

3.   Komise podporuje synergie a zajišťuje účinnou koordinaci mezi ESF+ a jinými příslušnými unijními nástroji, jakož i mezi složkami ESF+.

Článek 32

Monitorování a podávání zpráv

Ukazatele pro podávání zpráv o pokroku složky EaSI při plnění specifických cílů stanovených v čl. 4 odst. 1 a operačních cílů stanovených v článku 25 jsou stanoveny v příloze IV.

Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění a výsledků složky EaSI byly shromažďovány účinně, efektivně a včas.

Za tímto účelem se pro příjemce finančních prostředků Unie a, je-li to vhodné, i pro členské státy stanoví přiměřené požadavky na podávání zpráv.

Článek 33

Ochrana finančních zájmů Unie

Účastní-li se složky EaSI na základě rozhodnutí přijatého podle mezinárodní dohody nebo na základě jakéhokoli jiného právního nástroje třetí země, udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě OLAFu tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.

Článek 34

Hodnocení

1.   Hodnocení se provádějí včas, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu.

2.   Do 31. prosince 2024 provede Komise hodnocení složky EaSI v polovině období, a to na základě dostatečných informací o jejím provádění.

Komise hodnotí výkonnost programu podle článku 34 finančního nařízení, a zejména jeho účinnost, efektivnost, soudržnost, relevanci a přidanou hodnotu pro Unii, mimo jiné ve vztahu k horizontálním zásadám uvedeným v článku 28 tohoto nařízení, a na kvalitativním a kvantitativním základě měří pokrok dosažený při plnění cílů složky EaSI.

Hodnocení v polovině období vychází z informací získaných na základě monitorovacích opatření a ukazatelů stanovených podle článku 32 s cílem provést případné nezbytné úpravy politických priorit a priorit financování.

3.   Na konci prováděcího období, nejpozději do 31. prosince 2031 provede Komise, závěrečné hodnocení složek.

4.   Komise předloží závěry hodnocení v polovině období a závěrečného hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Článek 35

Audity

Audity týkající se použití příspěvku Unie prováděné osobami nebo subjekty včetně těch, jež nebyly pověřeny orgány či institucemi Unie, jsou základem celkové jistoty podle článku 127 finančního nařízení.

Článek 36

Informace, komunikace a publicita

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ těchto prostředků a zajišťují jejich viditelnost, zejména při propagaci opatření a jejich výsledků, tím, že poskytují ucelené, účinné, přiměřené a cílené informace různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti.

2.   Komise provádí informační a komunikační akce týkající se složky EaSI, akcí uskutečněných v jejím rámci a dosažených výsledků.

Finanční zdroje přidělené na složku EaSI rovněž přispívají k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cíli uvedenými v čl. 3 odst. 1 a 2, čl. 4 odst. 1 a článku 25.

ČÁST IV

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 37

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 17 odst. 7 a čl. 23 odst. 5 je svěřena Komisi na dobu neurčitou počínaje dnem ... [datum vstupu tohoto nařízení v platnost].

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 17 odst. 7 a čl. 23 odst. 5 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 17 odst. 7 a čl. 23 odst. 5 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 38

Postup projednávání ve výboru u složky ESF+ v rámci sdíleného řízení

1.   Komisi je nápomocen výbor uvedený v čl. 115 odst. 1 nařízení (EU) 2021/... (18). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 39

Výbor zřízený podle článku 163 Smlouvy o fungování EU

1.   Komisi je nápomocen výbor zřízený podle článku 163 Smlouvy o fungování EU (dále jen „výbor ESF+“).

2.   Každý členský stát jmenuje jednoho zástupce vlády, jednoho zástupce odborových organizací, jednoho zástupce organizací zaměstnavatelů a jednoho náhradníka v každé kategorii na období nejvýše sedmi let. V případě nepřítomnosti člena má náhradník automaticky právo účastnit se jednání.

3.   Výbor ESF+ zahrnuje jednoho zástupce z každé organizace zastupující odborové organizace a organizace zaměstnavatelů na úrovni Unie.

4.   Výbor ESF+, včetně jeho pracovních skupin uvedených v odstavci 7, může k účasti na svých zasedáních přizvat zástupce zúčastněných stran bez hlasovacího práva. Může se jednat o zástupce Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu, jakož i o příslušné organizace občanské společnosti.

5.   Výbor ESF+ je konzultován ohledně plánovaného využití technické pomoci uvedené v článku 35 nařízení (EU) 2021/... (18) v případě poskytnutí podpory ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení a ohledně dalších otázek, které mají dopad na provádění strategií na úrovni Unie týkajících se ESF+.

6.   Výbor ESF+ může vydat stanoviska k:

| a) | otázkám souvisejícím s přínosem ESF+ při provádění evropského pilíře sociálních práv včetně doporučení pro jednotlivé země a priorit týkajících se evropského semestru, jako jsou například národní programy reforem; |
| --- | --- |

a)

otázkám souvisejícím s přínosem ESF+ při provádění evropského pilíře sociálních práv včetně doporučení pro jednotlivé země a priorit týkajících se evropského semestru, jako jsou například národní programy reforem;

| b) | otázkám týkajícím se nařízení (EU) 2021/... (18), které jsou pro ESF+ relevantní; |
| --- | --- |

b)

otázkám týkajícím se nařízení (EU) 2021/... (18), které jsou pro ESF+ relevantní;

| c) | otázkám týkajícím se ESF+, které mu předala Komise a které nepatří mezi otázky uvedené v odstavci 5. |
| --- | --- |

c)

otázkám týkajícím se ESF+, které mu předala Komise a které nepatří mezi otázky uvedené v odstavci 5.

Stanoviska výboru ESF+ se přijímají absolutní většinou platně odevzdaných hlasů a jsou pro informaci sdělována Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Komise výbor ESF+ písemně uvědomí o tom, jakým způsobem jeho stanoviska zohlednila.

7.   Výbor ESF+ zřídí pro každou složku ESF+ pracovní skupinu.

8.   Komise konzultuje pracovní program s pracovní skupinou zabývající se složkou EaSI. Uvědomí pracovní skupinu o tom, jakým způsobem výsledky této konzultace zohlednila. Pracovní skupina zajistí, aby proběhla konzultace pracovního programu se zúčastněnými stranami, mimo jiné se zástupci občanské společnosti.

Článek 40

Přechodná ustanovení pro složku ESF+ v rámci sdíleného řízení

Nařízení (EU) č. 1304/2013, nařízení (EU) č. 223/2014 nebo jakýkoli akt přijatý na základě uvedených nařízení se nadále použijí na programy a operace podporované podle uvedených nařízení během programového období 2014–2020.

Článek 41

Přechodná ustanovení pro složku EaSI

1.   Nařízení (EU) č. 1296/2013 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2021. Veškeré odkazy na nařízení (EU) č. 1296/2013 se považují za odkazy na toto nařízení.

2.   Finanční krytí pro provádění složky EaSI může rovněž zahrnovat výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi ESF+ a opatřeními přijatými podle nařízení (EU) č. 1296/2013.

3.   V případě potřeby lze do rozpočtu Unie na období po roce 2027 zapsat prostředky na krytí výdajů stanovených v čl. 5 odst. 4 s cílem řídit opatření, jež nebudou dokončena do 31. prosince 2027.

4.   Platby získané z finančních nástrojů zřízených nařízením (EU) č. 1296/2013 se investují do finančních nástrojů oblasti politiky týkající se sociálních investic a dovedností uvedené v čl. 8 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) 2021/523.

5.   V souladu s čl. 193 odst. 2 druhým pododstavcem písm. a) finančního nařízení lze na omezenou dobu a v řádně odůvodněných případech uvedených v rozhodnutí o financování považovat činnosti podporované v rámci tohoto nařízení a související náklady za způsobilé od 1. ledna 2021, a to i v případě, že byly uvedené činnosti provedeny a náklady vznikly před podáním žádosti o grant.

Článek 42

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Ve vztahu ke složce EaSI se použije ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V ... dne

Za Evropský parlament

předseda

...

Za Radu

předseda

...

---

(1)  Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 245.

1

(2)  Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 84.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 16. ledna 2019 (Úř. věst. C 411, 27.11.2020, s. 324) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 27. května 2021. Postoj Evropského parlamentu a Rady ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... ze dne ... o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti (Úř. věst. ...).

4

(1)  Nařízení obsažené v dokumentu st 6168/21 (2018/0197(COD)).

1

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... ze dne ..., kterým se zřizuje Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1004 (Úř. věst. ...).

5

(2)  Nařízení obsažené v dokumentu ST 6975/21 (2018/0210(COD)).

2

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... ze dne ... o zřízení evropské funkce investiční stabilizace (Úř. věst. ...).

7

(3)  Nařízení obsažené v dokumentu 2018/0212(COD).

3

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30).

8

(9)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/1512 ze dne 13. října 2020 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 344, 19.10.2020, s. 22).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... ze dne ... o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti, Fondu pro spravedlivou transformaci a Evropském námořním, rybářském a akvakulturním fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (Úř. věst. ..., ...).

10

(4)  Nařízení obsažené v dokumentu ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

4

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... ze dne ..., kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (Úř. věst. ...).

11

(5)  Nařízení obsažené v dokumentu PE 5/21 (2020/0006(COD)).

5

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 223/2014 ze dne 11. března 2014 o Fondu evropské pomoci nejchudším osobám (Úř. věst. L 72, 12.3.2014, s. 1).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 ze dne 11. prosince 2013 o programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace („EaSI“) a o změně rozhodnutí č. 283/2010/EU, kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 238).

14

(15)  Úř. věst. L 433 I, 22.12-2020, s. 28.

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/..., kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013 (Úř. věst. ...).

16

(6)  Nařízení obsažené v dokumentu 2018/0191(COD).

6

(17)  Doporučení Rady ze dne 19. prosince 2016 o cestách prohlubování dovedností: nové příležitosti pro dospělé (Úř. věst. C 484, 24.12.2016, s. 1).

17

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... ze dne..., kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa, stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst ...).

18

(7)  Nařízení obsažené v dokumentu ST 7064/20 (2018/0224(COD)).

7

(19)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/522 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí program činnosti Unie v oblasti zdraví na období 2021–2027 a zrušuje nařízení (EU) č. 282/2014 (program „EU pro zdraví“) (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 1).

19

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

20

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/691 ze dne 28. dubna 2021 o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG) a o zrušení nařízení (EU) č. 1309/2013 (Úř. věst. L 153, 3.5.2021, s. 48).

21

(22)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... ze dne ..., kterým se zavádí program Digitální Evropa a zrušuje rozhodnutí (EU) 2015/2240 (Úř. věst. ...).

22

(8)  Nařízení obsažené v dokumentu PE 13/21 (2018/0227(COD)).

8

(23)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... ze dne ..., kterým se zavádí program Kreativní Evropa (2021–2027) a zrušuje nařízení (EU) č. 1295/2013 (Úř. věst. ...).

23

(9)  Nařízení obsažené v dokumentu ST 14146/20 2018/0190(COD).

9

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/... ze dne ..., kterým se zavádí program Evropský sbor solidarity a zrušují nařízení (EU) 2018/1475 a (EU) č. 375/2014 (Úř. věst. ...)..

24

(10)  Nařízení obsažené v dokumentu ST 14153/20 ((2018/0230(COD)).

10

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240 ze dne 10. února 2021, kterým se zavádí Nástroj pro technickou kontrolu (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 1).

25

(11)  Nařízení obsažené v dokumentu ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

11

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 470).

26

(27)  Úř. věst. C 241, 29.8.1994, s. 9.

27

(12)  Nařízení obsažené v dokumentu ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

12

(28)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

28

(29)  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

29

(30)  Rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1).

30

(31)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

31

(32)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

32

(33)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

33

(34)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

34

(35)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

35

(36)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

36

(37)  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

37

(38)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

38

(13)  Nařízení obsažené v dokumentu ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

13

(14)  Nařízení obsažené v dokumentu ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

14

(15)  Nařízení obsažené v dokumentu ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

15

(16)  Nařízení v dokumentu ST 6674/21 (2018/0196 (COD)).

16

(17)  Nařízení v dokumentu ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

17

(39)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

39

(18)  Nařízení v dokumentu ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

18

---

PŘÍLOHA I

SPOLEČNÉ UKAZATELE PRO OBECNOU PODPORU ZE SLOŽKY ESF+ V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ

Osobní údaje musí být rozděleny podle pohlaví (ženy, muži, „nebinární osoby“ (1)).

Pokud některé výsledky nejsou možné, údaje týkající se těchto ukazatelů výsledků se nemusí shromažďovat ani vykazovat.

V případě potřeby lze na základě cílové skupiny operace vykazovat společné ukazatele výstupů.

1.   Společné ukazatele výstupů související s operacemi zaměřenými na osoby

| 1.1. | Společnými ukazateli výstupů týkajícími se účastníků jsou:






  — | nezaměstnaní, včetně dlouhodobě nezaměstnaných (*1), |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

nezaměstnaní, včetně dlouhodobě nezaměstnaných (*1),

| — | dlouhodobě nezaměstnaní (*1), |
| --- | --- |

—

dlouhodobě nezaměstnaní (*1),

| — | neaktivní (*1), |
| --- | --- |

—

neaktivní (*1),

| — | zaměstnaní, včetně osob samostatně výdělečně činných (*1), |
| --- | --- |

—

zaměstnaní, včetně osob samostatně výdělečně činných (*1),

| — | počet dětí mladších 18 let (*1), |
| --- | --- |

—

počet dětí mladších 18 let (*1),

| — | počet mladých lidí ve věku od 18 do 29 let (*1), |
| --- | --- |

—

počet mladých lidí ve věku od 18 do 29 let (*1),

| — | počet účastníků ve věku 55 a více let (*1), |
| --- | --- |

—

počet účastníků ve věku 55 a více let (*1),

| — | osoby s ukončeným nižším sekundárním vzděláním nebo ještě nižším vzděláním (ISCED 0 až 2) (*1), |
| --- | --- |

—

osoby s ukončeným nižším sekundárním vzděláním nebo ještě nižším vzděláním (ISCED 0 až 2) (*1),

| — | s ukončeným vyšším sekundárním (ISCED 3) nebo postsekundárním (ISCED 4) vzděláním (*1), |
| --- | --- |

—

s ukončeným vyšším sekundárním (ISCED 3) nebo postsekundárním (ISCED 4) vzděláním (*1),

| — | s ukončeným terciárním vzděláním (ISCED 5 až 8) (*1), |
| --- | --- |

—

s ukončeným terciárním vzděláním (ISCED 5 až 8) (*1),

| — | celkový počet účastníků (2) |
| --- | --- |

—

celkový počet účastníků (2)

Ukazatele uvedené v tomto bodě se nepoužijí na podporu z ESF+, která přispívá ke specifickému cíli stanovenému v čl. 4 odst. 1 písm. l), s výjimkou těchto ukazatelů: „počet dětí mladších 18 let“, „mladí lidé ve věku od 18 do 29 let“, „počet účastníků ve věku 55 a více let“ a „celkový počet účastníků“.

Při shromažďování údajů z rejstříků nebo rovnocenných zdrojů mohou členské státy využívat vnitrostátní definice.

| 1.2. | Ostatní společné ukazatele výstupů pro účastníky jsou:






  — | účastníci se zdravotním postižením (*2), |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

účastníci se zdravotním postižením (*2),

| — | státní příslušníci třetích zemí (*1), |
| --- | --- |

—

státní příslušníci třetích zemí (*1),

| — | účastníci zahraničního původu (*1), |
| --- | --- |

—

účastníci zahraničního původu (*1),

| — | příslušníci menšin (včetně marginalizovaných komunit, jako jsou Romové) (*2), |
| --- | --- |

—

příslušníci menšin (včetně marginalizovaných komunit, jako jsou Romové) (*2),

| — | osoby bez domova nebo osoby vyloučené z přístupu k bydlení (*1), |
| --- | --- |

—

osoby bez domova nebo osoby vyloučené z přístupu k bydlení (*1),

| — | účastníci z venkovských oblastí (*1) (3). |
| --- | --- |

—

účastníci z venkovských oblastí (*1) (3).

Shromažďování údajů je nezbytné pouze tehdy, je-li to relevantní.

Hodnoty ukazatelů uvedených v bodě 1.2 lze stanovit na základě informovaných odhadů poskytnutých příjemcem.

Pro ukazatele uvedené v bodě 1.2 mohou členské státy použít vnitrostátní definice, s výjimkou těchto ukazatelů: „státní příslušníci třetích zemí“ a „účastníci z venkovských oblastí“.

2.   Společné ukazatele výstupů týkajících se subjektů

Společnými ukazateli výstupů týkajícími se subjektů jsou:

| — | počet podporovaných orgánů veřejné správy nebo veřejných služeb na celostátní, regionální a místní úrovni, |
| --- | --- |

—

počet podporovaných orgánů veřejné správy nebo veřejných služeb na celostátní, regionální a místní úrovni,

| — | počet podporovaných mikropodniků, malých a středních podniků (včetně družstevních podniků a sociálních podniků). |
| --- | --- |

—

počet podporovaných mikropodniků, malých a středních podniků (včetně družstevních podniků a sociálních podniků).

Při shromažďování údajů z rejstříků nebo rovnocenných zdrojů mohou členské státy využívat vnitrostátní definice.

3.   Společné ukazatele pro okamžité výsledky týkající se účastníků

Společnými ukazateli pro okamžité výsledky týkající se účastníků jsou:

| — | účastníci, kteří začali hledat zaměstnání po ukončení své účasti (*1), |
| --- | --- |

—

účastníci, kteří začali hledat zaměstnání po ukončení své účasti (*1),

| — | účastníci v procesu vzdělávání nebo odborné přípravy po ukončení své účasti (*1), |
| --- | --- |

—

účastníci v procesu vzdělávání nebo odborné přípravy po ukončení své účasti (*1),

| — | účastníci, kteří získali kvalifikaci po ukončení své účasti (*1) |
| --- | --- |

—

účastníci, kteří získali kvalifikaci po ukončení své účasti (*1)

| — | účastníci zaměstnaní po ukončení své účasti, včetně osob samostatně výdělečně činných (*1). |
| --- | --- |

—

účastníci zaměstnaní po ukončení své účasti, včetně osob samostatně výdělečně činných (*1).

Ukazatele uvedené v tomto bodě se nevztahují na podporu z ESF+, která přispívá ke specifickému cíli stanovenému v čl. 4 odst. 1 písm. l).

Při shromažďování údajů z rejstříků nebo rovnocenných zdrojů mohou členské státy využívat vnitrostátní definice.

4.   Společné ukazatele pro dlouhodobé výsledky týkající se účastníků

Společnými ukazateli pro dlouhodobé výsledky týkající se účastníků jsou:

| — | účastníci zaměstnaní šest měsíců po ukončení své účasti, včetně osob samostatně výdělečně činných (*1), |
| --- | --- |

—

účastníci zaměstnaní šest měsíců po ukončení své účasti, včetně osob samostatně výdělečně činných (*1),

| — | účastníci, jejichž situace na trhu práce se šest měsíců po ukončení jejich účasti zlepšila (*1). |
| --- | --- |

—

účastníci, jejichž situace na trhu práce se šest měsíců po ukončení jejich účasti zlepšila (*1).

Ukazatele uvedené v tomto bodě se nevztahují na podporu z ESF+, která přispívá ke specifickému cíli stanovenému v čl. 4 odst. 1 písm. l).

Při shromažďování údajů z rejstříků nebo rovnocenných zdrojů mohou členské státy využívat vnitrostátní definice.

Společné ukazatele pro dlouhodobé výsledky se vykáží do 31. ledna 2026 v souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení (EU) 2021/... (1) a v závěrečné zprávě o výkonnosti uvedené v článku 43 uvedeného nařízení.

Jako minimální požadavek platí, že společné dlouhodobé ukazatele jsou založeny na reprezentativním vzorku účastníků v rámci specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a) až k). Interní platnost vzorku bude zajištěna tak, aby údaje mohly být generalizovány na úrovni specifického cíle.

---

(1)  V souladu s vnitrostátním právem.

(*1)  Oznamované údaje jsou osobními údaji podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) 2016/679.

(2)  Tento ukazatel se vypočítá automaticky na základě společných ukazatelů výstupů týkajících se postavení v zaměstnání, s výjimkou podpory z ESF+, která přispívá ke specifickému cíli stanovenému v čl. 4 odst. 1 písm. l), kdy musí být celkový počet účastníků vykázán.

(*2)  Oznamované údaje zahrnují zvláštní kategorií osobních údajů podle článku 9 nařízení (EU) 2016/679.

(3)  Tento ukazatel se nevztahuje na podporu z ESF+, která přispívá ke specifickému cíli stanovenému v čl. 4 odst. 1 písm. l).

(1)  Nařízení obsažené v dokumentu ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

---

PŘÍLOHA II

SPOLEČNÉ UKAZATELE PRO AKCE ESF+ ZAMĚŘENÉ NA SOCIÁLNÍ ZAČLEŇOVÁNÍ NEJCHUDŠÍCH OSOB V RÁMCI SPECIFICKÉHO CÍLE STANOVENÉHO V ČL. 4 ODST. 1 PÍSM. L), V SOULADU S ČL. 7 ODST. 5 PRVNÍM PODODSTAVCEM

Osobní údaje musí být rozděleny podle pohlaví (ženy, muži, „nebinární osoby“ (1)).

1.   Společné ukazatele výstupů související s operacemi zaměřenými na osoby

| 1.1. | Společnými ukazateli výstupů týkající se účastníků jsou:






  — | celkový počet účastníků, |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

celkový počet účastníků,

| — | počet dětí ve věku mladších 18 let (*1), |
| --- | --- |

—

počet dětí ve věku mladších 18 let (*1),

| — | počet mladých lidí ve věku od 18 do 29 let (*1), |
| --- | --- |

—

počet mladých lidí ve věku od 18 do 29 let (*1),

| — | počet účastníků ve věku 65 a více let (*1). |
| --- | --- |

—

počet účastníků ve věku 65 a více let (*1).

Hodnoty ukazatelů uvedených v bodě 1.1 lze stanovit na základě informovaných odhadů poskytnutých příjemcem.

| 1.2. | Dalšími společnými ukazateli výstupů jsou:






  — | účastníci se zdravotním postižením (*2), |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

účastníci se zdravotním postižením (*2),

| — | státní příslušníci třetích zemí (*1), |
| --- | --- |

—

státní příslušníci třetích zemí (*1),

| — | počet účastníků zahraničního původu (*1), příslušníků menšin (včetně marginalizovaných komunit, jako jsou Romové) (*2), |
| --- | --- |

—

počet účastníků zahraničního původu (*1), příslušníků menšin (včetně marginalizovaných komunit, jako jsou Romové) (*2),

| — | osoby bez domova nebo osoby vyloučené z přístupu k bydlení (*1). |
| --- | --- |

—

osoby bez domova nebo osoby vyloučené z přístupu k bydlení (*1).

Shromažďování údajů je nezbytné pouze tehdy, je-li to relevantní.

Hodnoty těchto ukazatelů uvedených v bodě 1.2 se mohou stanovit na základě informovaných odhadů poskytnutých příjemcem.

---

(1)  V souladu s vnitrostátním právem.

(*1)  Oznamované údaje jsou osobními údaji podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) 2016/679.

(*2)  Oznamované údaje zahrnují zvláštní kategorií osobních údajů podle článku 9 nařízení (EU) 2016/679.

---

PŘÍLOHA III

SPOLEČNÉ UKAZATELE PRO PODPORU Z ESF+ PRO ŘEŠENÍ MATERIÁLNÍ DEPRIVACE

1.   Ukazatele výstupů

| 1.1. | Celková peněžní hodnota distribuovaných potravin a zboží






  1.1.1. | celková hodnota potravinové pomoci (1);






  1.1.1.1. | celková peněžní hodnota potravin pro osoby bez domova; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

1.1.1.

celková hodnota potravinové pomoci (1);

1.1.1.1.

celková peněžní hodnota potravin pro osoby bez domova;

| 1.1.1.2. | celková peněžní hodnota potravin pro jiné cílové skupiny; |
| --- | --- |

1.1.1.2.

celková peněžní hodnota potravin pro jiné cílové skupiny;

| 1.1.2. | celková hodnota distribuovaného zboží (2);






  1.1.2.1. | celková peněžní hodnota zboží pro děti; |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

celková hodnota distribuovaného zboží (2);

1.1.2.1.

celková peněžní hodnota zboží pro děti;

| 1.1.2.2. | celková peněžní hodnota zboží pro osoby bez domova; |
| --- | --- |

1.1.2.2.

celková peněžní hodnota zboží pro osoby bez domova;

| 1.1.2.3. | celková peněžní hodnota zboží pro jiné cílové skupiny; |
| --- | --- |

1.1.2.3.

celková peněžní hodnota zboží pro jiné cílové skupiny;

| 1.2. | Celkové množství distribuované potravinové pomoci (v tunách) (1):






  1.2.1. | podíl potravin, u nichž byla programem uhrazena pouze přeprava, distribuce a skladování (v %); |
| --- | --- | --- |

1.2.

1.2.1.

podíl potravin, u nichž byla programem uhrazena pouze přeprava, distribuce a skladování (v %);

| 1.2.2. | podíl potravinových produktů spolufinancovaných z ESF+ v celkovém množství potravin distribuovaných příjemcům (v %). |
| --- | --- |

1.2.2.

podíl potravinových produktů spolufinancovaných z ESF+ v celkovém množství potravin distribuovaných příjemcům (v %).

Hodnoty ukazatelů uvedených v bodech 1.2.1 a 1.2.2 se stanoví na základě informovaného odhadu poskytnutého příjemce.

2.   Společné ukazatele výsledků

| 2.1. | Počet koncových příjemců, kterým byla poskytnuta potravinová pomoc






  — | počet dětí mladších 18 let, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

počet dětí mladších 18 let,

| — | počet mladých lidí ve věku od 18 do 29 let, |
| --- | --- |

—

počet mladých lidí ve věku od 18 do 29 let,

| — | počet žen, |
| --- | --- |

—

počet žen,

| — | počet koncových příjemců ve věku 65 a více let, |
| --- | --- |

—

počet koncových příjemců ve věku 65 a více let,

| — | počet koncových příjemců se zdravotním postižením (*1), |
| --- | --- |

—

počet koncových příjemců se zdravotním postižením (*1),

| — | počet státních příslušníků třetích zemí (*1), |
| --- | --- |

—

počet státních příslušníků třetích zemí (*1),

| — | počet koncových příjemců zahraničního původu a počet konečných příjemců, kteří náleží k menšinám (včetně marginalizovaných komunit, jako jsou Romové) (*1), |
| --- | --- |

—

počet koncových příjemců zahraničního původu a počet konečných příjemců, kteří náleží k menšinám (včetně marginalizovaných komunit, jako jsou Romové) (*1),

| — | počet koncových příjemců bez domova nebo počet koncových příjemců vyloučených z přístupu k bydlení (*1). |
| --- | --- |

—

počet koncových příjemců bez domova nebo počet koncových příjemců vyloučených z přístupu k bydlení (*1).

| 2.2. | Počet koncových příjemců, kterým byla poskytnuta materiální pomoc






  — | počet dětí mladších 18 let, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

počet dětí mladších 18 let,

| — | počet mladých lidí ve věku od 18 do 29 let, |
| --- | --- |

—

počet mladých lidí ve věku od 18 do 29 let,

| — | počet žen, |
| --- | --- |

—

počet žen,

| — | počet koncových příjemců ve věku 65 a více let, |
| --- | --- |

—

počet koncových příjemců ve věku 65 a více let,

| — | počet koncových příjemců se zdravotním postižením (*1), |
| --- | --- |

—

počet koncových příjemců se zdravotním postižením (*1),

| — | počet státních příslušníků třetích zemí (*1), |
| --- | --- |

—

počet státních příslušníků třetích zemí (*1),

| — | počet koncových příjemců zahraničního původu a počet koncových příjemců, kteří náleží k menšinám (včetně marginalizovaných komunit, jako jsou Romové) (*1), |
| --- | --- |

—

počet koncových příjemců zahraničního původu a počet koncových příjemců, kteří náleží k menšinám (včetně marginalizovaných komunit, jako jsou Romové) (*1),

| — | počet koncových příjemců bez domova nebo počet koncových příjemců vyloučených z přístupu k bydlení (*1). |
| --- | --- |

—

počet koncových příjemců bez domova nebo počet koncových příjemců vyloučených z přístupu k bydlení (*1).

| 2.3. | Počet koncových příjemců využívajících poukazy nebo karty






  — | počet dětí mladších 18 let, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

počet dětí mladších 18 let,

| — | počet mladých lidí ve věku od 18 do 29 let, |
| --- | --- |

—

počet mladých lidí ve věku od 18 do 29 let,

| — | počet koncových příjemců ve věku 65 a více let, |
| --- | --- |

—

počet koncových příjemců ve věku 65 a více let,

| — | počet žen, |
| --- | --- |

—

počet žen,

| — | počet koncových příjemců se zdravotním postižením (*1), |
| --- | --- |

—

počet koncových příjemců se zdravotním postižením (*1),

| — | počet státních příslušníků třetích zemí (*1), |
| --- | --- |

—

počet státních příslušníků třetích zemí (*1),

| — | počet koncových příjemců zahraničního původu a počet koncových příjemců, kteří náleží k menšinám (včetně marginalizovaných komunit, jako jsou Romové) (*1), |
| --- | --- |

—

počet koncových příjemců zahraničního původu a počet koncových příjemců, kteří náleží k menšinám (včetně marginalizovaných komunit, jako jsou Romové) (*1),

| — | počet koncových příjemců bez domova nebo počet koncových příjemců vyloučených z přístupu k bydlení (*1). |
| --- | --- |

—

počet koncových příjemců bez domova nebo počet koncových příjemců vyloučených z přístupu k bydlení (*1).

Hodnoty ukazatelů uvedených v bodě 2 se stanoví na základě informovaného odhadu poskytnutého příjemce.

---

(1)  Tyto ukazatele se nevztahují na potravinovou pomoc poskytovanou nepřímo prostřednictvím poukázek nebo karet.

(2)  Tyto ukazatele se nevztahují na zboží poskytované nepřímo prostřednictvím poukázek nebo karet.

(*1)  Lze použít vnitrostátní definice.

---

PŘÍLOHA IV

UKAZATELE PRO SLOŽKU EaSI

Ukazatele pro složku EaSI:

| — | počet analytických činností; |
| --- | --- |

—

počet analytických činností;

| — | počet činností v oblasti sdílení informací a vzájemného učení; |
| --- | --- |

—

počet činností v oblasti sdílení informací a vzájemného učení;

| — | počet sociálních experimentů; |
| --- | --- |

—

počet sociálních experimentů;

| — | počet činností v oblasti budování kapacit a vytváření sítí; |
| --- | --- |

—

počet činností v oblasti budování kapacit a vytváření sítí;

| — | počet umístění do zaměstnání v rámci cílených programů mobility. |
| --- | --- |

—

počet umístění do zaměstnání v rámci cílených programů mobility.

Údaje vztahující se k ukazateli nazvanému „počet umístění do zaměstnání v rámci cílených programů mobility“ se shromažďují pouze jednou za dva roky.

---

| 16.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 233/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 233/42

---

Odůvodnění Rady: Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 23/2021 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013

(2021/C 233/02)

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 30. května 2018 předložila Komise návrh nařízení o Evropském sociálním fondu plus (nařízení o ESF+) (1), jenž je součástí balíčku právních předpisů v oblasti politiky soudržnosti na období 2021–2027. Zastřešujícím cílem politiky u nařízení o ESF+ je přispět k vytvoření výkonnější a odolnější „sociální Evropy“ a provádět evropský pilíř sociálních práv, jakož i priority v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti, které byly schváleny v rámci procesu evropské správy ekonomických záležitostí. V důsledku pandemie COVID-19 a jako součást revidovaného víceletého finančního rámce na období 2021–2027 a souboru opatření na podporu oživení navrhla Komise dne 28. května 2020 různé změny balíčku právních předpisů v oblasti politiky soudržnosti na období 2021–2027, včetně nařízení o ESF+ (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Evropský hospodářský a sociální výbor přijal stanovisko k původnímu návrhu dne 17. října 2018 (3) a k pozměněnému návrhu dne 18. září 2020 (4). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Výbor regionů přijal stanovisko k původnímu návrhu dne 5. prosince 2018 (5) a k pozměněnému návrhu dne 14. října 2020 (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Evropský parlament přijal postoj k nařízení o ESF+ v prvním čtení na plenárním zasedání dne 4. dubna 2019. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pracovní skupina pro strukturální opatření posoudila navrhované nařízení o ESF+ na řadě jednání v rámci bulharského, rakouského, rumunského, finského, chorvatského, německého a portugalského předsednictví. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dne 3. dubna 2019 potvrdil Výbor stálých zástupců původní částečný mandát k jednání (7). Dne 22. července 2020 potvrdil Výbor stálých zástupců další částečný mandát k jednání s Evropským parlamentem, pokud jde o pozměněný návrh nařízení o ESF+, který předložila Komise (8). Dne 5. října 2020 dále Výbor stálých zástupců (9) aktualizoval částečný mandát k jednání tak, aby zohledňoval závěry Evropské rady o víceletém finančním rámci na období 2021–2027 a souboru opatření na podporu oživení, které byly přijaty na mimořádném zasedání Evropské rady ve dnech 17., 18., 19., 20. a 21. července 2020. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Na základě těchto mandátů vedlo finské, chorvatské, německé a portugalské předsednictví interinstitucionální jednání, která byla uzavřena v únoru 2021. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dne 4. března 2021 schválil Výbor Evropského parlamentu pro zaměstnanost a sociální věci (EMPL) výsledek interinstitucionálních jednání. Dne 5. března 2021 zaslala předsedkyně výboru EMPL předsednictví Rady dopis, v němž uvedla, že plenárnímu zasedání doporučí, aby byl postoj Rady v Parlamentu přijat ve druhém čtení beze změn, s výhradou ověření ze strany právníků-lingvistů. |
| --- | --- |

8.

| 9. | S ohledem na výše uvedenou dohodu a po revizi právníky-lingvisty přijala Rada dne 27. května 2021 v souladu s řádným legislativním postupem stanoveným v článku 294 Smlouvy o fungování EU svůj postoj v prvním čtení. |
| --- | --- |

9.

II.   CÍL (články 3 a 4)

| 10. | V souladu s články 149, 153, 164 a 175 Smlouvy o fungování EU má ESF+ mimo jiné za cíl podporovat členské státy a regiony, aby dosáhly vysoké úrovně zaměstnanosti, spravedlivé sociální ochrany a aby disponovaly kvalifikovanou a odolnou pracovní silou, jakož i budovaly inkluzivní a soudržné společnosti směřující k vymýcení chudoby a plnění zásad stanovených v evropském pilíři sociálních práv. ESF+ současně podpoří, doplní a zvýší hodnotu již existujících politik členských států v uvedených oblastech. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ESF+ podpoří tyto specifické cíle:






  a) | lepší přístup všech uchazečů o zaměstnání k pracovním místům a aktivačním opatřením; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

lepší přístup všech uchazečů o zaměstnání k pracovním místům a aktivačním opatřením;

| b) | modernizaci institucí a služeb trhu práce s cílem posoudit a předvídat potřeby v oblasti dovedností; |
| --- | --- |

b)

modernizaci institucí a služeb trhu práce s cílem posoudit a předvídat potřeby v oblasti dovedností;

| c) | prosazování genderově vyvážené účasti na trhu práce, rovných pracovních podmínek a lepší rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem; |
| --- | --- |

c)

prosazování genderově vyvážené účasti na trhu práce, rovných pracovních podmínek a lepší rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem;

| d) | podporu přizpůsobení se pracovníků, podniků a podnikatelů změnám, jakož i aktivního a zdravého stárnutí; |
| --- | --- |

d)

podporu přizpůsobení se pracovníků, podniků a podnikatelů změnám, jakož i aktivního a zdravého stárnutí;

| e) | zvyšování kvality, inkluzivnosti a účinnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy a jejich relevantnosti z hlediska trhu práce; |
| --- | --- |

e)

zvyšování kvality, inkluzivnosti a účinnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy a jejich relevantnosti z hlediska trhu práce;

| f) | prosazování rovného přístupu ke kvalitnímu a inkluzivnímu vzdělávání a odborné přípravě a jejich dokončení, zejména pro znevýhodněné skupiny; |
| --- | --- |

f)

prosazování rovného přístupu ke kvalitnímu a inkluzivnímu vzdělávání a odborné přípravě a jejich dokončení, zejména pro znevýhodněné skupiny;

| g) | podporu celoživotní učení; |
| --- | --- |

g)

podporu celoživotní učení;

| h) | posilování aktivního začleňování občanů s cílem podpořit tak jejich rovné příležitosti, nediskriminaci a aktivní účast; |
| --- | --- |

h)

posilování aktivního začleňování občanů s cílem podpořit tak jejich rovné příležitosti, nediskriminaci a aktivní účast;

| i) | prosazování socioekonomické integrace státních příslušníků třetích zemí, včetně migrantů; |
| --- | --- |

i)

prosazování socioekonomické integrace státních příslušníků třetích zemí, včetně migrantů;

| j) | prosazování socioekonomické integrace marginalizovaných komunit; |
| --- | --- |

j)

prosazování socioekonomické integrace marginalizovaných komunit;

| k) | posilování rovného a včasného přístupu ke kvalitním, udržitelným a cenově dostupným službám; modernizaci systémů sociální ochrany; zlepšení dostupnosti, účinnosti a odolnosti systémů zdravotní péče a služeb dlouhodobé péče; |
| --- | --- |

k)

posilování rovného a včasného přístupu ke kvalitním, udržitelným a cenově dostupným službám; modernizaci systémů sociální ochrany; zlepšení dostupnosti, účinnosti a odolnosti systémů zdravotní péče a služeb dlouhodobé péče;

| l) | podporu sociálního začlenění osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením; |
| --- | --- |

l)

podporu sociálního začlenění osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením;

| m) | řešení materiální deprivace poskytnutím potravinové nebo základní hmotné pomoci nejchudším osobám. |
| --- | --- |

m)

řešení materiální deprivace poskytnutím potravinové nebo základní hmotné pomoci nejchudším osobám.

Kromě výše uvedených specifických cílů bude navíc složka ESF+ v rámci sdíleného řízení rovněž přispívat k cílům politiky zakotveným v článku 5 nařízení o společných ustanoveních.

| 12. | Pokud je to nezbytně nutné a jako dočasné opatření v reakci na mimořádné nebo neobvyklé okolnosti, může ESF+ podporovat financování režimů zkrácené pracovní doby (bez požadavku, aby byly kombinovány s aktivními opatřeními), jakož i přístup ke zdravotní péči, a to i pro osoby, které nejsou bezprostředně sociálně a ekonomicky zranitelné. |
| --- | --- |

12.

III.   ANALÝZA POSTOJE RADY V PRVNÍM ČTENÍ

a)   Provádění v rámci sdíleného řízení (články 7 až 24)

| 13. | Stanovisko Rady v prvním čtení zajišťuje náležitou rovnováhu mezi různými specifickými cíli, které má ESF+ sledovat, přičemž odráží hlavní sociální výzvy, jimž Evropa v současné době čelí v souvislosti s evropským pilířem sociálních práv, a požadavky na tematické zaměření, které vyčleňují nezbytnou podporu na klíčové oblasti určené spolunormotvůrci (dětská chudoba, sociální začleňování, nezaměstnanost mladých lidí, podpora nejchudších osob a budování kapacit sociálních partnerů a organizací občanské společnosti). |
| --- | --- |

13.

| 14. | V tomto kontextu dohoda, jíž bylo dosaženo ohledně tematického zaměření zdrojů ESF+ (článek 7 a částečně článek 9), stanoví, že:






  — | členské státy přidělí nejméně 25 % svých vnitrostátních zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na podporu sociálního začleňování; |
| --- | --- | --- |

14.

—

členské státy přidělí nejméně 25 % svých vnitrostátních zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na podporu sociálního začleňování;

| — | členské státy, jejichž průměrná míra u dětí mladších 18 let ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením převyšovala v letech 2017 až 2019 průměr Unie (údaje Eurostatu), přidělí na tyto činnosti nejméně 5 % svých zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení; |
| --- | --- |

—

členské státy, jejichž průměrná míra u dětí mladších 18 let ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením převyšovala v letech 2017 až 2019 průměr Unie (údaje Eurostatu), přidělí na tyto činnosti nejméně 5 % svých zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení;

| — | členské státy, jejichž průměrná míra u mladých lidí ve věku 15 až 29 let, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, převyšovala v letech 2017 až 2019 průměr Unie (údaje Eurostatu), přidělí na tato opatření nejméně 12,5 % svých zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení; |
| --- | --- |

—

členské státy, jejichž průměrná míra u mladých lidí ve věku 15 až 29 let, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, převyšovala v letech 2017 až 2019 průměr Unie (údaje Eurostatu), přidělí na tato opatření nejméně 12,5 % svých zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení;

| — | členské státy přidělí nejméně 3 % svých zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na řešení těch forem extrémní chudoby, jež mají největší dopad na sociální vyloučení, jako je například bezdomovectví, dětská chudoba a potravinová nouze; |
| --- | --- |

—

členské státy přidělí nejméně 3 % svých zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na řešení těch forem extrémní chudoby, jež mají největší dopad na sociální vyloučení, jako je například bezdomovectví, dětská chudoba a potravinová nouze;

| — | členské státy přidělí v každém programu odpovídající část svých zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na budování kapacit sociálních partnerů a organizací občanské společnosti. Členské státy, které v dané oblasti obdržely doporučení pro jednotlivé země, na tento účel rovněž přidělí nejméně 0,25 % zdrojů ESF+. |
| --- | --- |

—

členské státy přidělí v každém programu odpovídající část svých zdrojů ze složky ESF+ v rámci sdíleného řízení na budování kapacit sociálních partnerů a organizací občanské společnosti. Členské státy, které v dané oblasti obdržely doporučení pro jednotlivé země, na tento účel rovněž přidělí nejméně 0,25 % zdrojů ESF+.

| 15. | V situaci, kdy inovace a nadnárodní spolupráce v sociální oblasti hrají stále důležitější úlohu, budou členské státy také podporovat opatření v oblasti sociálních inovací a sociálního experimentování a posilovat přístupy zdola nahoru založené na partnerstvích (článek 14), přičemž budou mít rovněž možnost prosazovat a podporovat opatření nadnárodní spolupráce v rámci kteréhokoli ze specifických cílů ESF+ (článek 15). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Složka ESF+ v rámci sdíleného řízení zároveň jasně stanoví, jaký druh podpory není způsobilý (článek 16). Podporovat nelze nákup pozemků a nemovitostí, jakož i infrastruktury. Mezi nezpůsobilé náklady kromě toho patří rovněž nákup nábytku, vybavení a vozidel (s výjimkou případů, kdy je takový nákup nezbytný pro dosažení cíle operace, nebo pokud jsou tyto položky plně odepsány, nebo je pořízení těchto položek nejhospodárnější možností). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kapitola III (články 18 až 24) se zaměřuje výhradně na hmotnou pomoc z bývalého fondu FEAD a zahrnuje zásady podpory, pravidla pro podávání zpráv, způsobilost, ukazatele a audit týkající se opatření v rámci ESF+ zaměřených na řešení materiální deprivace. Postoj Rady v prvním čtení zachovává strukturu této kapitoly z návrhu Komise, dodržuje jednotný přístup a neukládá přísnější pravidla (např. pro vykazování údajů o ukazatelích nebo pravidla týkající se auditní stopy) pro tyto druhy operací, které mají nižší prahové hodnoty pro účast, a jsou tudíž méně administrativně náročné. |
| --- | --- |

17.

b)   Provádění v rámci přímého a nepřímého řízení (články 25 až 36)

| 18. | Postoj Rady v prvním čtení týkající se složky Zaměstnanost a sociální inovace (složka EaSI) zahrnuje ustanovení o operačních cílech, způsobilých akcích a subjektech, přidružených třetích zemích, formách financování z prostředků EU a ochraně finančních zájmů Unie, jakož i o dalších otázkách souvisejících s prováděním (např. pracovní program, monitorování a podávání zpráv, hodnocení, audity, informace a komunikace a propagace). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Složka EaSI bude mít tyto operační cíle (článek 25):






  a) | rozvíjet vysoce kvalitní srovnávací analytické znalosti; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

rozvíjet vysoce kvalitní srovnávací analytické znalosti;

| b) | usnadnit účinné a inkluzivní sdílení informací, vzájemné učení, vzájemná hodnocení a dialog o příslušných politikách; |
| --- | --- |

b)

usnadnit účinné a inkluzivní sdílení informací, vzájemné učení, vzájemná hodnocení a dialog o příslušných politikách;

| c) | podporovat sociální experimentování a budovat kapacity příslušných zúčastněných stran; |
| --- | --- |

c)

podporovat sociální experimentování a budovat kapacity příslušných zúčastněných stran;

| d) | usnadnit dobrovolnou geografickou mobilitu pracovníků a zvýšit pracovní příležitosti; |
| --- | --- |

d)

usnadnit dobrovolnou geografickou mobilitu pracovníků a zvýšit pracovní příležitosti;

| e) | podporovat rozvoj tržního ekosystému týkajícího se poskytování mikrofinancování mikropodnikům ve fázích zahájení činnosti a rozvoje; |
| --- | --- |

e)

podporovat rozvoj tržního ekosystému týkajícího se poskytování mikrofinancování mikropodnikům ve fázích zahájení činnosti a rozvoje;

| f) | podporovat vytváření sítí na úrovni Unie a dialog s příslušnými zúčastněnými stranami a mezi nimi a přispívat k budování jejich institucionálních kapacit; |
| --- | --- |

f)

podporovat vytváření sítí na úrovni Unie a dialog s příslušnými zúčastněnými stranami a mezi nimi a přispívat k budování jejich institucionálních kapacit;

| g) | podporovat rozvoj sociálních podniků a trhu sociálních investic; |
| --- | --- |

g)

podporovat rozvoj sociálních podniků a trhu sociálních investic;

| h) | poskytovat pokyny pro rozvoj sociální infrastruktury potřebné pro provádění evropského pilíře sociálních práv; |
| --- | --- |

h)

poskytovat pokyny pro rozvoj sociální infrastruktury potřebné pro provádění evropského pilíře sociálních práv;

| i) | podporovat nadnárodní spolupráci s cílem urychlit přenos inovativních řešení a usnadnit jejich rozšiřování a |
| --- | --- |

i)

podporovat nadnárodní spolupráci s cílem urychlit přenos inovativních řešení a usnadnit jejich rozšiřování a

| j) | podporovat provádění příslušných mezinárodních sociálních a pracovních norem. |
| --- | --- |

j)

podporovat provádění příslušných mezinárodních sociálních a pracovních norem.

| 20. | V rámci složky EaSI mohou být rovněž podporována tato opatření (článek 26):






  a) | analytické činnosti včetně činností, které se vztahují k třetím zemím; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

analytické činnosti včetně činností, které se vztahují k třetím zemím;

| b) | provádění politiky; |
| --- | --- |

b)

provádění politiky;

| c) | budování kapacit; |
| --- | --- |

c)

budování kapacit;

| d) | komunikace a šíření informací. |
| --- | --- |

d)

komunikace a šíření informací.

c)   Další ustanovení (články 37 až 42)

| 21. | Kromě poměrně standardních ustanovení obvyklých i v jiných legislativních aktech, jako jsou ustanovení týkající se výkonu přenesené pravomoci a postupů projednávání ve výborech (v tomto případě pro ESF+ v rámci sdíleného řízení), zaručuje postoj Rady v prvním čtení podle článku 39 zapojení výboru zřízeného podle článku 163 Smlouvy o fungování EU, který může vydávat stanoviska k příslušným tématům souvisejícím s ESF+ a zřídí pracovní skupiny pro každou složku ESF+. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Aby se zajistila kontinuita při poskytování podpory v příslušné oblasti politiky a umožnilo se provádění od počátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027, považuje postoj Rady v prvním čtení podle článku 42 za vhodné, aby se toto nařízení ve vztahu ke složce EaSI použilo se zpětnou působností od 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

22.

IV.   ZÁVĚR

| 23. | Postoj Rady v prvním čtení odráží kompromisní dohodu, které bylo za podpory Komise dosaženo při jednáních mezi Radou a Evropským parlamentem. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Rada se domnívá, že její postoj v prvním čtení představuje vyvážené znění, které splňuje všechny cíle nařízení o ESF+. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Dokumenty ST 9573/18 + ADD 2.

(2)  Dokument ST 8394/20.

(3)  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 165.

(4)  Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 245.

(5)  Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 84.

(6)  Úř. věst. C 440, 18.12.2020, s. 191.

(7)  Dokument 7982/19.

(8)  Dokument 9431/20.

(9)  Dokument 10881/20.

---