# Úřední věstník C 222/2021

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 222 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6411. června 2021 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 222

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6411. června 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Evropská rada pro systémová rizika |
| 2021/C 222/01 | Doporučení Evropské Rady pro Systémová Rizika ze dne 30. dubna 2021, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (ESRB/2021/3) | 1 |
| 2021/C 222/02 | Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 24. března 2021, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (ESRB/2021/2) | 13 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská rada pro systémová rizika

2021/C 222/01

Doporučení Evropské Rady pro Systémová Rizika ze dne 30. dubna 2021, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (ESRB/2021/3)

1

2021/C 222/02

Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 24. března 2021, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (ESRB/2021/2)

13

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2021/C 222/03 | Oznámení určené některým osobám, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady 2014/145/SZBP a nařízením Rady (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny | 22 |
| | Evropská komise |
| 2021/C 222/04 | Směnné kurzy vůči euru — 10. června 2021 | 23 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2021/C 222/03

Oznámení určené některým osobám, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady 2014/145/SZBP a nařízením Rady (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

22

Evropská komise

2021/C 222/04

Směnné kurzy vůči euru — 10. června 2021

23

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY |
| | Evropská komise |
| 2021/C 222/05 | Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antisubvenčních opatření | 24 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2021/C 222/06 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 25 |
| 2021/C 222/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10312 — Astorg Asset Management/Solina) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 27 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2021/C 222/08 | Zveřejnění specifikace produktu změněné na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 | 28 |
| 2021/C 222/09 | Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 31 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

2021/C 222/05

Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antisubvenčních opatření

24

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2021/C 222/06

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

25

2021/C 222/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10312 — Astorg Asset Management/Solina) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

27

JINÉ AKTY

Evropská komise

2021/C 222/08

Zveřejnění specifikace produktu změněné na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

28

2021/C 222/09

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská rada pro systémová rizika

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/1

---

DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 30. dubna 2021,

kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě

(ESRB/2021/3)

(2021/C 222/01)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na článek 3 a články 16 až 18 tohoto nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (2), a zejména na čl. 458 odst. 8 uvedeného nařízení,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (3), a zejména na čl. 134 odst. 5 této směrnice,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (4), a zejména na články 18 až 20 tohoto jednacího řádu,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (5), zejména na přílohu IX uvedené dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | S cílem zajistit, aby byla vnitrostátní opatření makroobezřetnostní politiky účinná a konzistentní, je důležité doplnit povinnou reciprocitu podle práva Unie dobrovolnou reciprocitou. |
| --- | --- |

(1)

S cílem zajistit, aby byla vnitrostátní opatření makroobezřetnostní politiky účinná a konzistentní, je důležité doplnit povinnou reciprocitu podle práva Unie dobrovolnou reciprocitou.

| (2) | Cílem rámce pro dobrovolnou reciprocitu opatření makroobezřetnostní politiky stanoveného v doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 (6) je zajistit, aby se všechna opatření makroobezřetnostní politiky založená na expozicích, která byla aktivována v jednom členském státě (7), recipročně uplatňovala v ostatních členských státech. |
| --- | --- |

(2)

Cílem rámce pro dobrovolnou reciprocitu opatření makroobezřetnostní politiky stanoveného v doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 (6) je zajistit, aby se všechna opatření makroobezřetnostní politiky založená na expozicích, která byla aktivována v jednom členském státě (7), recipročně uplatňovala v ostatních členských státech.

| (3) | Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 79/2019 ze dne 29. března 2019, kterým se mění příloha IX (Finanční služby) Dohody o EHP [2019/2133] (8), s účinkem ode dne 1. ledna 2020 do Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) začlenilo směrnici 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/878 (9) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/873 (10), které zavádějí významné změny směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013, dosud nebyly do Dohody o EHP začleněny. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 79/2019 ze dne 29. března 2019, kterým se mění příloha IX (Finanční služby) Dohody o EHP [2019/2133] (8), s účinkem ode dne 1. ledna 2020 do Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) začlenilo směrnici 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/878 (9) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/873 (10), které zavádějí významné změny směrnice 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013, dosud nebyly do Dohody o EHP začleněny.

| (4) | Finansdepartementet (norské ministerstvo financí) vystupuje jako pověřený orgán jak pro účely čl. 133 odst. 1 směrnice 2013/36/EU, tak pro účely čl. 458 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, neboť uvedená směrnice a uvedené nařízení se podle podmínek Dohody o EHP v Norsku použijí od 1. ledna 2020 (dále jen „směrnice o kapitálových požadavcích platná v Norsku ke dni 1. ledna 2020“ a „nařízení o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020“). Dne 5. listopadu 2020 oznámil Finansdepartementet ESRB podle čl. 133 odst. 11 směrnice o kapitálových požadavcích platné pro Norsko ke dni 1. ledna 2020 svůj záměr stanovit sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika použitelnou na úvěrové instituce a spodní hranici průměrné rizikové váhy použitelné na expozice úvěrových institucí, které používají přístup založený na interním ratingu (IRB), v obytných a komerčních nemovitostech. |
| --- | --- |

(4)

Finansdepartementet (norské ministerstvo financí) vystupuje jako pověřený orgán jak pro účely čl. 133 odst. 1 směrnice 2013/36/EU, tak pro účely čl. 458 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013, neboť uvedená směrnice a uvedené nařízení se podle podmínek Dohody o EHP v Norsku použijí od 1. ledna 2020 (dále jen „směrnice o kapitálových požadavcích platná v Norsku ke dni 1. ledna 2020“ a „nařízení o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020“). Dne 5. listopadu 2020 oznámil Finansdepartementet ESRB podle čl. 133 odst. 11 směrnice o kapitálových požadavcích platné pro Norsko ke dni 1. ledna 2020 svůj záměr stanovit sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika použitelnou na úvěrové instituce a spodní hranici průměrné rizikové váhy použitelné na expozice úvěrových institucí, které používají přístup založený na interním ratingu (IRB), v obytných a komerčních nemovitostech.

| (5) | Dne 4. prosince 2020 přijala ESRB doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2020/14 (11), v němž doporučila, aby navrhovaná sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika, která má být uplatňována v Norsku, byla ve vztahu k riziku, na něž se zaměřuje Finansdepartementet, považována za odůvodněnou, vhodnou, přiměřenou, účinnou a účelnou. Podle čl. 458 odst. 10 nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 mohou členské státy, aniž by byl dotčen postup stanovený v čl. 458 odst. 4 uvedeného nařízení, zvýšit rizikové váhy nad váhy stanovené v uvedeném nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Dne 4. prosince 2020 přijala ESRB doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2020/14 (11), v němž doporučila, aby navrhovaná sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika, která má být uplatňována v Norsku, byla ve vztahu k riziku, na něž se zaměřuje Finansdepartementet, považována za odůvodněnou, vhodnou, přiměřenou, účinnou a účelnou. Podle čl. 458 odst. 10 nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 mohou členské státy, aniž by byl dotčen postup stanovený v čl. 458 odst. 4 uvedeného nařízení, zvýšit rizikové váhy nad váhy stanovené v uvedeném nařízení.

| (6) | Od 31. prosince 2020 se na úvěrové instituce povolené v Norsku vztahují: i) požadavek na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika se sazbou ve výši 4,5 % pro expozice v Norsku v souladu s článkem 133 směrnice o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020; ii) spodní hranice průměrné rizikové váhy ve výši 20 % použitelná na expozice v obytných nemovitostech v Norsku v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020; a iii) spodní hranice průměrné rizikové váhy ve výši 35 % použitelná na expozice v komerčních nemovitostech v Norsku v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020. Pro úvěrové instituce, které nevyužívají pokročilý přístup IRB, je sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika platná pro všechny expozice do 31. prosince 2022 stanovena ve výši 3 %; poté je sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika platná pro tuzemské expozice stanovena ve výši 4,5 %. |
| --- | --- |

(6)

Od 31. prosince 2020 se na úvěrové instituce povolené v Norsku vztahují: i) požadavek na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika se sazbou ve výši 4,5 % pro expozice v Norsku v souladu s článkem 133 směrnice o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020; ii) spodní hranice průměrné rizikové váhy ve výši 20 % použitelná na expozice v obytných nemovitostech v Norsku v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020; a iii) spodní hranice průměrné rizikové váhy ve výši 35 % použitelná na expozice v komerčních nemovitostech v Norsku v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020. Pro úvěrové instituce, které nevyužívají pokročilý přístup IRB, je sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika platná pro všechny expozice do 31. prosince 2022 stanovena ve výši 3 %; poté je sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika platná pro tuzemské expozice stanovena ve výši 4,5 %.

| (7) | Dne 2. února 2021 podala Finansdepartementet ESRB žádost o reciprocitu sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika podle čl. 134 odst. 4 směrnice o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020 a pro spodní hranice průměrné rizikové váhy podle čl. 458 odst. 8 nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020. |
| --- | --- |

(7)

Dne 2. února 2021 podala Finansdepartementet ESRB žádost o reciprocitu sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika podle čl. 134 odst. 4 směrnice o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020 a pro spodní hranice průměrné rizikové váhy podle čl. 458 odst. 8 nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020.

| (8) | Na žádost Finansdepartementet adresovanou ESRB a s cílem: i) zabránit materializaci nepříznivých přeshraničních účinků v podobě úniků a regulatorní arbitráže, které by mohly nastat v důsledku zavedení opatření makroobezřetnostní politiky v Norsku, a ii) zachovat rovné podmínky mezi poskytovateli hypotečních úvěrů v EU generální rada ESRB rozhodla zahrnout tato opatření do seznamu opatření makroobezřetnostní politiky, u nichž se doporučuje reciproční uplatnění podle doporučení ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

(8)

Na žádost Finansdepartementet adresovanou ESRB a s cílem: i) zabránit materializaci nepříznivých přeshraničních účinků v podobě úniků a regulatorní arbitráže, které by mohly nastat v důsledku zavedení opatření makroobezřetnostní politiky v Norsku, a ii) zachovat rovné podmínky mezi poskytovateli hypotečních úvěrů v EU generální rada ESRB rozhodla zahrnout tato opatření do seznamu opatření makroobezřetnostní politiky, u nichž se doporučuje reciproční uplatnění podle doporučení ESRB/2015/2.

| (9) | Vzhledem k tomu, že na úvěrové instituce povolené v Norsku se směrnice (EU) 2019/878 dosud nevztahuje, příslušné orgány v členských státech, které již uvedenou směrnici provedly, by měly mít možnost do doby, než bude směrnice (EU) 2019/878 rovněž začleněna do Dohody o EHP, recipročně uplatňovat norskou sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika způsobem a ve výši, která zohledňuje jakékoli překrývání nebo rozdíly v kapitálových požadavcích platných v jejich členském státě a Norsku. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k tomu, že na úvěrové instituce povolené v Norsku se směrnice (EU) 2019/878 dosud nevztahuje, příslušné orgány v členských státech, které již uvedenou směrnici provedly, by měly mít možnost do doby, než bude směrnice (EU) 2019/878 rovněž začleněna do Dohody o EHP, recipročně uplatňovat norskou sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika způsobem a ve výši, která zohledňuje jakékoli překrývání nebo rozdíly v kapitálových požadavcích platných v jejich členském státě a Norsku.

| (10) | S ohledem na přetrvávající účinky pandemie COVID-19 na bankovní sektor a na výši sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika je vhodné poskytnout dostatečnou lhůtu pro reciproční uplatnění oznámených opatření. |
| --- | --- |

(10)

S ohledem na přetrvávající účinky pandemie COVID-19 na bankovní sektor a na výši sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika je vhodné poskytnout dostatečnou lhůtu pro reciproční uplatnění oznámených opatření.

| (11) | Doporučení ESRB/2015/2 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit, |
| --- | --- |

(11)

Doporučení ESRB/2015/2 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

ZMĚNY

Doporučení ESRB/2015/2 se mění takto:

| 1. | V oddíle 1 se dílčí doporučení C 1) nahrazuje tímto:






  „1. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, která byla přijata jinými příslušnými orgány a jejichž reciproční uplatnění doporučila ESRB. Doporučuje se, aby byla recipročně uplatněna tato opatření, jak je podrobněji popsáno v příloze:
  Belgie:






  — | navýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 na úvěrové instituce povolené v Belgii, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB, přičemž toto navýšení se skládá z:






  a) | paušálního navýšení rizikové váhy o pět procentních bodů a |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

V oddíle 1 se dílčí doporučení C 1) nahrazuje tímto:

„1.

Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, která byla přijata jinými příslušnými orgány a jejichž reciproční uplatnění doporučila ESRB. Doporučuje se, aby byla recipročně uplatněna tato opatření, jak je podrobněji popsáno v příloze:

Belgie:

—

navýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 na úvěrové instituce povolené v Belgii, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB, přičemž toto navýšení se skládá z:

a)

paušálního navýšení rizikové váhy o pět procentních bodů a

| b) | poměrného navýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii. |
| --- | --- |

b)

poměrného navýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii.

Francie:

| — | zpřísnění limitu velkých expozic uvedeného v čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k expozicím vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii na 5 % použitelného kapitálu, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 na globální systémově významné instituce (G-SVI) a jiné systémově významné instituce (J-SVI) na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace; |
| --- | --- |

—

zpřísnění limitu velkých expozic uvedeného v čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k expozicím vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii na 5 % použitelného kapitálu, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 na globální systémově významné instituce (G-SVI) a jiné systémově významné instituce (J-SVI) na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace;

Lucembursko:

| — | právně závazné limity pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku - s různými limity LTV platnými pro různé kategorie dlužníků:






  a) | limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé; |
| --- | --- | --- |

—

právně závazné limity pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku - s různými limity LTV platnými pro různé kategorie dlužníků:

a)

limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé;

| b) | limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují primární bydlení poprvé. Tento limit je proveden poměrně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %; |
| --- | --- |

b)

limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují primární bydlení poprvé. Tento limit je proveden poměrně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %;

| c) | limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu). |
| --- | --- |

c)

limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu).

Norsko

| — | sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 4,5 % pro expozice v Norsku, která se podle článku 133 směrnice o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (*1) (dále jen „Dohoda o EHP“) (dále jen „směrnice o kapitálových požadavcích platná v Norsku ke dni 1. ledna 2020“) uplatňuje na všechny úvěrové instituce povolené v Norsku; |
| --- | --- |

—

sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 4,5 % pro expozice v Norsku, která se podle článku 133 směrnice o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (*1) (dále jen „Dohoda o EHP“) (dále jen „směrnice o kapitálových požadavcích platná v Norsku ke dni 1. ledna 2020“) uplatňuje na všechny úvěrové instituce povolené v Norsku;

| — | spodní hranice průměrné rizikové váhy ve výši 20 % pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení (EU) č. 575/2013 platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o EHP (dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020“) uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup založený na interním ratingu (IRB); |
| --- | --- |

—

spodní hranice průměrné rizikové váhy ve výši 20 % pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení (EU) č. 575/2013 platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o EHP (dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020“) uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup založený na interním ratingu (IRB);

| — | spodní hranice průměrné rizikové váhy ve výši 35 % pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB. |
| --- | --- |

—

spodní hranice průměrné rizikové váhy ve výši 35 % pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.

Švédsko:

| — | minimální úroveň expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB. |
| --- | --- |

—

minimální úroveň expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.

(*1)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.“;"

| 2. | Příloha se nahrazuje přílohou tohoto doporučení. |
| --- | --- |

2.

Příloha se nahrazuje přílohou tohoto doporučení.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 30. dubna 2021.

Vedoucí sekretariátu ESRB

jménem generální rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338.

3

(4)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

4

(5)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

5

(6)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 ze dne 15. prosince 2015 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (Úř. věst. C 97, 12.3.2016, s. 9).

6

(7)  V odst. 14 písm. a) a odst. 14a písm. a) přílohy IX Dohody o Evropském hospodářském prostoru se stanoví, že pojmy „členský stát (členské státy)“ a „příslušné orgány“ zahrnují kromě svého významu ve směrnici 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 575/2013 státy ESVO a jejich příslušné orgány.

7

(8)  Úř. věst. L 321, 12.12.2019, s. 170.

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/878 ze dne 20. května 2019, kterou se mění směrnice 2013/36/EU, pokud jde o osvobozené subjekty, finanční holdingové společnosti, smíšené finanční holdingové společnosti, odměňování, opatření a pravomoci v oblasti dohledu a opatření na zachování kapitálu (Úř. věst. L 150, 7.6.2019, s. 253).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/873 ze dne 24. června 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 575/2013 a (EU) 2019/876, pokud jde o některé úpravy v reakci na pandemii COVID-19 (Úř. věst. L 204, 26.6.2020, s. 4).

10

(11)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2020/14 ze dne 4. prosince 2020 k oznámení norského záměru stanovit sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika v souladu s článkem 133 směrnice (EU) 2013/36/EU, které je k dispozici na internetových stránkách ESRB.

11

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Belgie

Navýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii, které se uplatňuje v souladu s čl. 458odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 na úvěrové instituce povolené v Belgii, které používají přístup IRB. Uvedené navýšení se skládá ze dvou složek:

| a) | paušálního navýšení rizikové váhy o pět procentních bodů a |
| --- | --- |

a)

paušálního navýšení rizikové váhy o pět procentních bodů a

| b) | poměrného navýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii. |
| --- | --- |

b)

poměrného navýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii.

I.   Popis opatření

| 1. | Belgické opatření, které se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Belgii, které používají přístup IRB, spočívá v navýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii, které se skládá ze dvou složek:






  a) | První složka spočívá ve zvýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii o pět procentních bodů, které se uplatní na hodnotu rizikové váhy získanou po vypočtení druhé části navýšení rizikové váhy podle písmene b). |
| --- | --- | --- |

1.

Belgické opatření, které se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Belgii, které používají přístup IRB, spočívá v navýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii, které se skládá ze dvou složek:

a)

První složka spočívá ve zvýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii o pět procentních bodů, které se uplatní na hodnotu rizikové váhy získanou po vypočtení druhé části navýšení rizikové váhy podle písmene b).

| b) | Druhá složka spočívá ve zvýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii. Expozicí váženou průměrnou hodnotou je průměrná hodnota rizikových vah jednotlivých úvěrů vypočtená v souladu s článkem 154 nařízení (EU) č. 575/2013, vážená příslušnou hodnotou expozic. |
| --- | --- |

b)

Druhá složka spočívá ve zvýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii. Expozicí váženou průměrnou hodnotou je průměrná hodnota rizikových vah jednotlivých úvěrů vypočtená v souladu s článkem 154 nařízení (EU) č. 575/2013, vážená příslušnou hodnotou expozic.

II.   Reciprocita

| 2. | V souladu s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 se příslušným orgánům dotčených členských států doporučuje, aby uvedené belgické opatření ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3) recipročně uplatnily ve vztahu k pobočkám, které se nacházejí v Belgii a které jsou pobočkami úvěrových institucí s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB. |
| --- | --- |

2.

V souladu s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 se příslušným orgánům dotčených členských států doporučuje, aby uvedené belgické opatření ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3) recipročně uplatnily ve vztahu k pobočkám, které se nacházejí v Belgii a které jsou pobočkami úvěrových institucí s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB.

| 3. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené belgické opatření recipročně uplatnily ve vztahu k úvěrovým institucím s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB a které mají přímé retailové expozice zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii. V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby uplatnily stejné opatření, jaké zavedl aktivační orgán v Belgii, a to ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3). |
| --- | --- |

3.

Příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené belgické opatření recipročně uplatnily ve vztahu k úvěrovým institucím s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB a které mají přímé retailové expozice zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii. V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby uplatnily stejné opatření, jaké zavedl aktivační orgán v Belgii, a to ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3).

| 4. | Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

4.

Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

III.   Práh podstatnosti

| 5. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti ve výši 2 miliard EUR, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. |
| --- | --- |

5.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti ve výši 2 miliard EUR, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci.

| 6. | V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, jež používají přístup IRB a jejichž retailové expozice zajištěné obytnými nemovitostmi v Belgii nedosahují práh podstatnosti ve výši 2 miliard EUR. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby belgické opatření v případě překročení prahu podstatnosti ve výši 2 miliard EUR uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením. |
| --- | --- |

6.

V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, jež používají přístup IRB a jejichž retailové expozice zajištěné obytnými nemovitostmi v Belgii nedosahují práh podstatnosti ve výši 2 miliard EUR. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby belgické opatření v případě překročení prahu podstatnosti ve výši 2 miliard EUR uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením.

| 7. | Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí úvěrové instituce používající přístup IRB, které by měly pobočky v Belgii nebo přímé retailové expozice zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii a které by zároveň měly expozice na belgickém trhu obytných nemovitostí ve výši 2 miliard EUR nebo vyšší, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že belgické opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby belgické opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce používající přístup IRB překročí prahovou hodnotu 2 miliardy EUR. |
| --- | --- |

7.

Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí úvěrové instituce používající přístup IRB, které by měly pobočky v Belgii nebo přímé retailové expozice zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii a které by zároveň měly expozice na belgickém trhu obytných nemovitostí ve výši 2 miliard EUR nebo vyšší, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že belgické opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby belgické opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce používající přístup IRB překročí prahovou hodnotu 2 miliardy EUR.

| 8. | V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 2 miliard EUR doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

8.

V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 2 miliard EUR doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

Francie

Zpřísnění limitu velkých expozic uvedeného v čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k expozicím vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii na 5 % použitelného kapitálu, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 na globální systémově významné instituce (G-SVI) a jiné systémově významné instituce (J-SVI) na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace.

I.   Popis opatření

| 1. | Francouzské opatření, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace (nikoli na subkonsolidované úrovni), spočívá ve zpřísnění limitu velkých expozic na 5 % použitelného kapitálu pro expozice vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii. |
| --- | --- |

1.

Francouzské opatření, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace (nikoli na subkonsolidované úrovni), spočívá ve zpřísnění limitu velkých expozic na 5 % použitelného kapitálu pro expozice vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii.

| 2. | Nefinančním podnikem se rozumí fyzická nebo právnická osoba soukromého práva, která má sídlo ve Francii a která na své úrovni a na nejvyšší úrovni konsolidace náleží do sektoru nefinančních podniků ve smyslu bodu 2.45 přílohy A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (*1). |
| --- | --- |

2.

Nefinančním podnikem se rozumí fyzická nebo právnická osoba soukromého práva, která má sídlo ve Francii a která na své úrovni a na nejvyšší úrovni konsolidace náleží do sektoru nefinančních podniků ve smyslu bodu 2.45 přílohy A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (*1).

| 3. | Uvedené opatření se vztahuje na expozice vůči nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a na expozice vůči ekonomicky spjatým skupinám nefinančních podniků takto:






  a) | v případě nefinančních podniků, které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, která má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace ve Francii, se opatření vztahuje na součet čistých expozic vůči skupině a všem spjatým subjektům ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

3.

Uvedené opatření se vztahuje na expozice vůči nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a na expozice vůči ekonomicky spjatým skupinám nefinančních podniků takto:

a)

v případě nefinančních podniků, které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, která má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace ve Francii, se opatření vztahuje na součet čistých expozic vůči skupině a všem spjatým subjektům ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013;

| b) | v případě nefinančních podniků, které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, která má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, se opatření vztahuje na součet:






  i) | expozic vůči těm nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii; |
| --- | --- | --- |

b)

v případě nefinančních podniků, které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, která má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, se opatření vztahuje na součet:

i)

expozic vůči těm nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii;

| ii) | expozic vůči subjektům se sídlem ve Francii nebo v zahraničí, nad nimiž nefinanční podniky uvedené v bodě i) mají přímou nebo nepřímou kontrolu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013, a |
| --- | --- |

ii)

expozic vůči subjektům se sídlem ve Francii nebo v zahraničí, nad nimiž nefinanční podniky uvedené v bodě i) mají přímou nebo nepřímou kontrolu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013, a

| iii) | expozic vůči subjektům se sídlem ve Francii nebo v zahraničí, které jsou ekonomicky závislé na nefinančních podnicích uvedených v bodě i) ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

iii)

expozic vůči subjektům se sídlem ve Francii nebo v zahraničí, které jsou ekonomicky závislé na nefinančních podnicích uvedených v bodě i) ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013.

Nefinanční podniky, které nemají sídlo ve Francii a které nejsou dceřinou společností nefinančního podniku se sídlem ve Francii nebo na něm ekonomicky závislým subjektem, a které přímo nebo nepřímo nekontroluje nefinanční podnik se sídlem ve Francii, proto nespadají do oblasti působnosti uvedeného opatření.

V souladu s čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 se opatření uplatňuje po zohlednění účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013.

| 4. | G-SVI nebo J-SVI musí nefinanční podnik se sídlem ve Francii považovat za velký, pokud hodnota její původní expozice vůči nefinančnímu podniku nebo ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků ve smyslu odstavce 3 je rovna nebo je vyšší než 300 mil. EUR. Hodnota původní expozice se vypočítává v souladu s články 389 a 390 nařízení (EU) č. 575/2013 před zohledněním účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek uvedených v článcích 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013, jak se vykazuje v souladu s článkem 9 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (*2). |
| --- | --- |

4.

G-SVI nebo J-SVI musí nefinanční podnik se sídlem ve Francii považovat za velký, pokud hodnota její původní expozice vůči nefinančnímu podniku nebo ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků ve smyslu odstavce 3 je rovna nebo je vyšší než 300 mil. EUR. Hodnota původní expozice se vypočítává v souladu s články 389 a 390 nařízení (EU) č. 575/2013 před zohledněním účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek uvedených v článcích 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013, jak se vykazuje v souladu s článkem 9 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (*2).

| 5. | Nefinanční podnik se považuje za vysoce zadlužený, pokud jeho pákový poměr přesahuje 100 % a poměr krytí nákladů financování je nižší než 3, přičemž oba poměry se vypočítávají na nejvyšší úrovni konsolidace skupiny takto:






  a) | Pákový poměr je poměr mezi celkovým dluhem bez hotovosti a vlastním kapitálem; |
| --- | --- | --- |

5.

Nefinanční podnik se považuje za vysoce zadlužený, pokud jeho pákový poměr přesahuje 100 % a poměr krytí nákladů financování je nižší než 3, přičemž oba poměry se vypočítávají na nejvyšší úrovni konsolidace skupiny takto:

a)

Pákový poměr je poměr mezi celkovým dluhem bez hotovosti a vlastním kapitálem;

| b) | Poměr krytí nákladů financování je poměr mezi hrubým příjmem zvýšeným o provozní dotace po odečtení: i) mezd; ii) provozních daní a poplatků; iii) ostatních běžných provozních nákladů kromě čistých úroků a podobných nákladů a iv) odpisů a amortizací, na straně jedné, a na straně druhé úroků a podobných nákladů. |
| --- | --- |

b)

Poměr krytí nákladů financování je poměr mezi hrubým příjmem zvýšeným o provozní dotace po odečtení: i) mezd; ii) provozních daní a poplatků; iii) ostatních běžných provozních nákladů kromě čistých úroků a podobných nákladů a iv) odpisů a amortizací, na straně jedné, a na straně druhé úroků a podobných nákladů.

Poměry se vypočítávají na základě účetních agregátů vymezených v souladu s platnými standardy a uvedených v účetní závěrce nefinančního podniku, případně ověřené auditorem.

II.   Reciprocita

| 6. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby francouzské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace. |
| --- | --- |

6.

Příslušným orgánům se doporučuje, aby francouzské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace.

| 7. | Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, v souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do šesti měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

7.

Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, v souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do šesti měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

III.   Práh podstatnosti

| 8. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven kombinovaný práh podstatnosti, který se skládá z:






  a) | prahové hodnoty ve výši 2 miliard EUR pro celkový objem původních expozic, které mají G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků; |
| --- | --- | --- |

8.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven kombinovaný práh podstatnosti, který se skládá z:

a)

prahové hodnoty ve výši 2 miliard EUR pro celkový objem původních expozic, které mají G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků;

| b) | prahové hodnoty ve výši 300 miliónů EUR, která se uplatňuje ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením, které dosahují nebo přesahují prahovou hodnotu uvedenou v písmenu a) pro:






  i) | jednotlivé původní expozice vůči nefinančnímu podniku se sídlem ve Francii; |
| --- | --- | --- |

b)

prahové hodnoty ve výši 300 miliónů EUR, která se uplatňuje ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením, které dosahují nebo přesahují prahovou hodnotu uvedenou v písmenu a) pro:

i)

jednotlivé původní expozice vůči nefinančnímu podniku se sídlem ve Francii;

| ii) | součet původních expozic vůči ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků, která má na nejvyšší úrovni konsolidace sídlo ve Francii, vypočtený v souladu s odst. 3 písm. a); |
| --- | --- |

ii)

součet původních expozic vůči ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků, která má na nejvyšší úrovni konsolidace sídlo ve Francii, vypočtený v souladu s odst. 3 písm. a);

| iii) | součet původních expozic vůči nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii a které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, jež má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, jak jsou vykázány v šablonách C 28.00 a C 29.00 přílohy VIII prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014; |
| --- | --- |

iii)

součet původních expozic vůči nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii a které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, jež má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, jak jsou vykázány v šablonách C 28.00 a C 29.00 přílohy VIII prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014;

| c) | prahové hodnoty ve výši 5 % použitelného kapitálu G-SVI nebo J-SVI na nejvyšší úrovni konsolidace pro expozice uvedené v písmenu b) po zohlednění účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

c)

prahové hodnoty ve výši 5 % použitelného kapitálu G-SVI nebo J-SVI na nejvyšší úrovni konsolidace pro expozice uvedené v písmenu b) po zohlednění účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013.

Prahové hodnoty uvedené v odstavcích b) a c) se použijí bez ohledu na to, zda je příslušný subjekt nebo nefinanční podnik vysoce zadlužen či nikoli.

Hodnota původní expozice uvedená v odstavcích a) a b) se vypočítává v souladu s články 389 a 390 nařízení (EU) č. 575/2013 před zohledněním účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek uvedených v článcích 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013, jak se vykazuje v souladu s článkem 9 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014.

| 9. | V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které nepřekračují kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků, jakož i koncentraci expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a doporučuje se, aby francouzské opatření v případě překročení kombinovaného prahu podstatnosti uvedeného v odstavci 8 uplatnily na G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které byly dříve osvobozeny. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby na systémová rizika, která jsou spojena se zvýšeným využíváním pákového efektu velkými nefinančními podniky se sídlem ve Francii, upozornily ostatní účastníky trhu ve své jurisdikci. |
| --- | --- |

9.

V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které nepřekračují kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků, jakož i koncentraci expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a doporučuje se, aby francouzské opatření v případě překročení kombinovaného prahu podstatnosti uvedeného v odstavci 8 uplatnily na G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které byly dříve osvobozeny. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby na systémová rizika, která jsou spojena se zvýšeným využíváním pákového efektu velkými nefinančními podniky se sídlem ve Francii, upozornily ostatní účastníky trhu ve své jurisdikci.

| 10. | Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které by měly expozice vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků přesahující práh podstatnosti uvedený v odstavci 8, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že francouzské opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků, jakož i koncentraci expozic těchto G-SVI a J-SVI vůči velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a doporučuje se, aby francouzské opatření recipročně uplatnily, pokud G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace překročí kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby na systémová rizika, která jsou spojena se zvýšeným využíváním pákového efektu velkými nefinančními podniky se sídlem ve Francii, upozornily ostatní účastníky trhu ve své jurisdikci. |
| --- | --- |

10.

Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které by měly expozice vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků přesahující práh podstatnosti uvedený v odstavci 8, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že francouzské opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků, jakož i koncentraci expozic těchto G-SVI a J-SVI vůči velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a doporučuje se, aby francouzské opatření recipročně uplatnily, pokud G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace překročí kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby na systémová rizika, která jsou spojena se zvýšeným využíváním pákového efektu velkými nefinančními podniky se sídlem ve Francii, upozornily ostatní účastníky trhu ve své jurisdikci.

| 11. | V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8 doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

11.

V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8 doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

Lucembursko:

Právně závazné limity pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku - s různými limity LTV platnými pro různé kategorie dlužníků:

| a) | limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé; |
| --- | --- |

a)

limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé;

| b) | limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují bydlení poprvé. Tento limit je proveden poměrně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %; |
| --- | --- |

b)

limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují bydlení poprvé. Tento limit je proveden poměrně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %;

| c) | limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu). |
| --- | --- |

c)

limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu).

I.   Popis opatření

| 1. | Lucemburské orgány aktivovaly právně závazné limity LTV pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku. V návaznosti na doporučení Comité du Risque Systémique (Výbor pro systémová rizika) (1) aktivovala Commission de Surveillance du Secteur Financier (Komise pro dohled nad finančním sektorem) (2) jednající ve shodě s Banque centrale du Luxembourg limity LTV, které jsou různé pro tři kategorie dlužníků. Limity LTV pro každou ze tří kategorií jsou následující:






  a) | limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé; |
| --- | --- | --- |

1.

Lucemburské orgány aktivovaly právně závazné limity LTV pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku. V návaznosti na doporučení Comité du Risque Systémique (Výbor pro systémová rizika) (1) aktivovala Commission de Surveillance du Secteur Financier (Komise pro dohled nad finančním sektorem) (2) jednající ve shodě s Banque centrale du Luxembourg limity LTV, které jsou různé pro tři kategorie dlužníků. Limity LTV pro každou ze tří kategorií jsou následující:

a)

limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé;

| b) | limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují bydlení poprvé. Tento limit je proveden poměrně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %; |
| --- | --- |

b)

limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují bydlení poprvé. Tento limit je proveden poměrně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %;

| c) | limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu). |
| --- | --- |

c)

limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu).

| 2. | LTV je poměr mezi součtem všech úvěrů nebo tranší úvěrů zajištěných dlužníkem obytnými nemovitostmi v době poskytnutí úvěru a současně hodnotou nemovitosti. |
| --- | --- |

2.

LTV je poměr mezi součtem všech úvěrů nebo tranší úvěrů zajištěných dlužníkem obytnými nemovitostmi v době poskytnutí úvěru a současně hodnotou nemovitosti.

| 3. | Limity LTV se uplatňují nezávisle na druhu vlastnického práva (např. plné vlastnické právo, požívací právo, holé vlastnické právo). |
| --- | --- |

3.

Limity LTV se uplatňují nezávisle na druhu vlastnického práva (např. plné vlastnické právo, požívací právo, holé vlastnické právo).

| 4. | Opatření se vztahuje na všechny soukromé dlužníky, kteří si sjednají hypoteční úvěr na nákup obytných nemovitostí v Lucembursku pro jiné než komerční účely. Opatření se použije rovněž v případě, že dlužník využívá k provedení této transakce právní strukturu, jako je realitní investiční společnost, i v případě společných žádostí. ‚Obytná nemovitost‘ zahrnuje stavební pozemky bez ohledu na to, zda stavební práce probíhají bezprostředně po koupi nebo roky poté. Opatření se použije i v případě, že je dlužníkovi poskytnut úvěr na nákup nemovitosti s dlouhodobou nájemní smlouvou. Nemovitost může být obývána vlastníkem nebo kupována za účelem pronájmu. |
| --- | --- |

4.

Opatření se vztahuje na všechny soukromé dlužníky, kteří si sjednají hypoteční úvěr na nákup obytných nemovitostí v Lucembursku pro jiné než komerční účely. Opatření se použije rovněž v případě, že dlužník využívá k provedení této transakce právní strukturu, jako je realitní investiční společnost, i v případě společných žádostí. ‚Obytná nemovitost‘ zahrnuje stavební pozemky bez ohledu na to, zda stavební práce probíhají bezprostředně po koupi nebo roky poté. Opatření se použije i v případě, že je dlužníkovi poskytnut úvěr na nákup nemovitosti s dlouhodobou nájemní smlouvou. Nemovitost může být obývána vlastníkem nebo kupována za účelem pronájmu.

II.   Reciprocita

| 5. | Členským státům, jejichž úvěrové instituce, pojišťovací společnosti a subjekty zabývající se poskytováním úvěrů (poskytovatelé hypotečních úvěrů) mají relevantní významné úvěrové expozice v Lucembursku prostřednictvím přímých přeshraničních úvěrů, se doporučuje, aby lucemburské opatření recipročně uplatnily ve své jurisdikci. Není-li stejné opatření v jurisdikci těchto členských států k dispozici pro všechny relevantní přeshraniční expozice, měly by příslušné orgány uplatnit opatření, která mají k dispozici a jejichž účinek je v nejvyšší míře rovnocenný aktivovanému opatření makroobezřetnostní politiky. |
| --- | --- |

5.

Členským státům, jejichž úvěrové instituce, pojišťovací společnosti a subjekty zabývající se poskytováním úvěrů (poskytovatelé hypotečních úvěrů) mají relevantní významné úvěrové expozice v Lucembursku prostřednictvím přímých přeshraničních úvěrů, se doporučuje, aby lucemburské opatření recipročně uplatnily ve své jurisdikci. Není-li stejné opatření v jurisdikci těchto členských států k dispozici pro všechny relevantní přeshraniční expozice, měly by příslušné orgány uplatnit opatření, která mají k dispozici a jejichž účinek je v nejvyšší míře rovnocenný aktivovanému opatření makroobezřetnostní politiky.

| 6. | Členské státy by měly ESRB oznámit, že lucemburské opatření recipročně uplatnily nebo že použily výjimky de minimis v souladu s doporučením D doporučení ESRB/2015/2. Oznámení by mělo být učiněno nejpozději jeden měsíc po přijetí recipročního opatření za použití příslušného vzoru zveřejněného na internetových stránkách ESRB. ESRB oznámení zveřejní na internetových stránkách ESRB, čímž o vnitrostátních rozhodnutích o uplatnění recipročních opatření vyrozumí veřejnost. Toto zveřejnění bude zahrnovat veškeré výjimky učiněné členskými státy, které uplatňují reciproční postup, a jejich závazek sledovat úniky a v případě potřeby jednat. |
| --- | --- |

6.

Členské státy by měly ESRB oznámit, že lucemburské opatření recipročně uplatnily nebo že použily výjimky de minimis v souladu s doporučením D doporučení ESRB/2015/2. Oznámení by mělo být učiněno nejpozději jeden měsíc po přijetí recipročního opatření za použití příslušného vzoru zveřejněného na internetových stránkách ESRB. ESRB oznámení zveřejní na internetových stránkách ESRB, čímž o vnitrostátních rozhodnutích o uplatnění recipročních opatření vyrozumí veřejnost. Toto zveřejnění bude zahrnovat veškeré výjimky učiněné členskými státy, které uplatňují reciproční postup, a jejich závazek sledovat úniky a v případě potřeby jednat.

| 7. | Členským státům se doporučuje, aby reciproční opatření přijaly do tří měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

7.

Členským státům se doporučuje, aby reciproční opatření přijaly do tří měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

III.   Práh podstatnosti

| 8. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis členskými státy uplatňujícími reciproční postup je toto opatření doplněno dvěma prahy podstatnosti: prahem podstatnosti pro jednotlivé země a prahem podstatnosti pro jednotlivé instituce. Práh podstatnosti pro jednotlivé země pro celkové přeshraniční hypoteční úvěry poskytnuté Lucembursku činí 350 milionů EUR, což odpovídá přibližně 1 % celkového tuzemského trhu s hypotečními úvěry na obytné nemovitosti v prosinci 2020. Práh podstatnosti pro jednotlivé instituce pro celkové přeshraniční hypoteční úvěry poskytnuté Lucembursku činí 35 milionů EUR, což odpovídá přibližně 0,1% celkového tuzemského trhu s hypotečními úvěry na obytné nemovitosti v Lucembursku v prosinci 2020. Uplatnění recipročního postupu se požaduje pouze v případě, že je překročena prahová hodnota pro danou zemi i prahová hodnota pro danou instituci. |
| --- | --- |

8.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis členskými státy uplatňujícími reciproční postup je toto opatření doplněno dvěma prahy podstatnosti: prahem podstatnosti pro jednotlivé země a prahem podstatnosti pro jednotlivé instituce. Práh podstatnosti pro jednotlivé země pro celkové přeshraniční hypoteční úvěry poskytnuté Lucembursku činí 350 milionů EUR, což odpovídá přibližně 1 % celkového tuzemského trhu s hypotečními úvěry na obytné nemovitosti v prosinci 2020. Práh podstatnosti pro jednotlivé instituce pro celkové přeshraniční hypoteční úvěry poskytnuté Lucembursku činí 35 milionů EUR, což odpovídá přibližně 0,1% celkového tuzemského trhu s hypotečními úvěry na obytné nemovitosti v Lucembursku v prosinci 2020. Uplatnění recipročního postupu se požaduje pouze v případě, že je překročena prahová hodnota pro danou zemi i prahová hodnota pro danou instituci.

Norsko

| — | sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 4,5 % pro expozice v Norsku, která se podle článku 133 směrnice 2013/36/RU platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen ‚Dohoda o EHP‘) (dále jen ‚směrnice o kapitálových požadavcích platná v Norsku ke dni 1. ledna 2020‘) uplatňuje na všechny úvěrové instituce povolené v Norsku; |
| --- | --- |

—

sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika ve výši 4,5 % pro expozice v Norsku, která se podle článku 133 směrnice 2013/36/RU platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen ‚Dohoda o EHP‘) (dále jen ‚směrnice o kapitálových požadavcích platná v Norsku ke dni 1. ledna 2020‘) uplatňuje na všechny úvěrové instituce povolené v Norsku;

| — | spodní hranice průměrné rizikové váhy ve výši 20 % pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení (EU) č. 575/2013 platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o EHP (dále jen ‚nařízení o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020‘) uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup založený na interním ratingu (IRB); |
| --- | --- |

—

spodní hranice průměrné rizikové váhy ve výši 20 % pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení (EU) č. 575/2013 platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 v souladu s podmínkami Dohody o EHP (dále jen ‚nařízení o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020‘) uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup založený na interním ratingu (IRB);

| — | spodní hranice průměrné rizikové váhy ve výši 35 % pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB. |
| --- | --- |

—

spodní hranice průměrné rizikové váhy ve výši 35 % pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku, která se podle čl. 458 odst. 2 písm. d) bodu vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Norsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.

I.   Popis opatření

| 1. | Od 31. prosince 2020 zavedl Finansdepartementet (norské ministerstvo financí) tři opatření, a to: i) požadavek na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika pro expozice v Norsku v souladu s článkem 133 směrnice o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020; ii) spodní hranici průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020; a iii) spodní hranici průměrné rizikové váhy pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020. |
| --- | --- |

1.

Od 31. prosince 2020 zavedl Finansdepartementet (norské ministerstvo financí) tři opatření, a to: i) požadavek na kapitálovou rezervu pro krytí systémového rizika pro expozice v Norsku v souladu s článkem 133 směrnice o kapitálových požadavcích platné v Norsku ke dni 1. ledna 2020; ii) spodní hranici průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných nemovitostech v Norsku v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020; a iii) spodní hranici průměrné rizikové váhy pro expozice v komerčních nemovitostech v Norsku v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení o kapitálových požadavcích platného v Norsku ke dni 1. ledna 2020.

| 2. | Sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika je stanovena ve výši 4,5 % a uplatňuje se na tuzemské expozice všech úvěrových institucí povolených v Norsku. Pro úvěrové instituce, které nevyužívají pokročilý přístup IRB, je sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika platná pro všechny expozice do 31. prosince 2022 stanovena ve výši 3 %; poté je sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika platná pro tuzemské expozice stanovena ve výši 4,5 %. |
| --- | --- |

2.

Sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika je stanovena ve výši 4,5 % a uplatňuje se na tuzemské expozice všech úvěrových institucí povolených v Norsku. Pro úvěrové instituce, které nevyužívají pokročilý přístup IRB, je sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika platná pro všechny expozice do 31. prosince 2022 stanovena ve výši 3 %; poté je sazba kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika platná pro tuzemské expozice stanovena ve výši 4,5 %.

| 3. | Opatření spočívající ve stanovení spodní hranice rizikové váhy pro obytné nemovitosti je spodní hranicí průměrné rizikové váhy, která je stanovena pro expozice jednotlivých institucí v obytných nemovitostech v Norsku a která se vztahuje na úvěrové instituce používající přístup IRB. Spodní hranice rizikové váhy pro nemovitosti se týká expozicí vážené průměrné rizikové váhy v portfoliu obytných nemovitostí. Expozicemi v norských obytných nemovitostech je třeba rozumět retailové expozice zajištěné nemovitostmi v Norsku. |
| --- | --- |

3.

Opatření spočívající ve stanovení spodní hranice rizikové váhy pro obytné nemovitosti je spodní hranicí průměrné rizikové váhy, která je stanovena pro expozice jednotlivých institucí v obytných nemovitostech v Norsku a která se vztahuje na úvěrové instituce používající přístup IRB. Spodní hranice rizikové váhy pro nemovitosti se týká expozicí vážené průměrné rizikové váhy v portfoliu obytných nemovitostí. Expozicemi v norských obytných nemovitostech je třeba rozumět retailové expozice zajištěné nemovitostmi v Norsku.

| 4. | Opatření spočívající ve stanovení spodní hranice rizikové váhy pro komerční nemovitosti je spodní hranicí průměrné rizikové váhy, která je stanovena pro expozice jednotlivých institucí v komerčních nemovitostech v Norsku a která se vztahuje na úvěrové instituce používající přístup IRB. Spodní hranice rizikové váhy pro nemovitosti se týká expozicí vážené průměrné rizikové váhy v portfoliu rezidenčních nemovitostí. Expozicemi v norských komerčních nemovitostech je třeba rozumět podnikové expozice zajištěné nemovitostmi v Norsku. |
| --- | --- |

4.

Opatření spočívající ve stanovení spodní hranice rizikové váhy pro komerční nemovitosti je spodní hranicí průměrné rizikové váhy, která je stanovena pro expozice jednotlivých institucí v komerčních nemovitostech v Norsku a která se vztahuje na úvěrové instituce používající přístup IRB. Spodní hranice rizikové váhy pro nemovitosti se týká expozicí vážené průměrné rizikové váhy v portfoliu rezidenčních nemovitostí. Expozicemi v norských komerčních nemovitostech je třeba rozumět podnikové expozice zajištěné nemovitostmi v Norsku.

II.   Reciprocita

| 5. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily norská opatření pro expozice nacházející se v Norsku v souladu s čl. 134 odst. 1 směrnice 2013/36/EU a s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013. Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika do 18 měsíců od zveřejnění tohoto doporučení, ve znění doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2021/3 (*3), v Úředním věstníku Evropské unie, není-li v odstavci 7 níže uvedeno jinak. Spodní hranice průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných a komerčních nemovitostech v Norsku by měly být recipročně uplatněny v rámci standardního přechodného období v délce tří měsíců stanoveného v doporučení ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

5.

Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily norská opatření pro expozice nacházející se v Norsku v souladu s čl. 134 odst. 1 směrnice 2013/36/EU a s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013. Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika do 18 měsíců od zveřejnění tohoto doporučení, ve znění doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2021/3 (*3), v Úředním věstníku Evropské unie, není-li v odstavci 7 níže uvedeno jinak. Spodní hranice průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných a komerčních nemovitostech v Norsku by měly být recipročně uplatněny v rámci standardního přechodného období v délce tří měsíců stanoveného v doporučení ESRB/2015/2.

| 6. | Nejsou-li stejná opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, v souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, která jsou k dispozici v jejich jurisdikci a jejichž účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedeným opatřením, která se doporučují recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje, aby přijaly rovnocenná opatření za účelem recipročního uplatnění spodní hranice průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných a komerčních nemovitostech do 12 měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie a aby přijaly rovnocenná opatření za účelem recipročního uplatnění sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika do 18 měsíců od uvedeného zveřejnění, není-li v odstavci 7 níže pro rezervu pro krytí systémového rizika uvedeno jinak. |
| --- | --- |

6.

Nejsou-li stejná opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, v souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, která jsou k dispozici v jejich jurisdikci a jejichž účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedeným opatřením, která se doporučují recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje, aby přijaly rovnocenná opatření za účelem recipročního uplatnění spodní hranice průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných a komerčních nemovitostech do 12 měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie a aby přijaly rovnocenná opatření za účelem recipročního uplatnění sazby kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika do 18 měsíců od uvedeného zveřejnění, není-li v odstavci 7 níže pro rezervu pro krytí systémového rizika uvedeno jinak.

| 7. | Do doby, než se směrnice (EU) 2019/878 bude v souladu s podmínkami Dohody o EHP uplatňovat v Norsku, mohou příslušné orgány recipročně uplatňovat norské opatření kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika způsobem a ve výši, která zohledňuje jakékoli překrývání nebo rozdíly v kapitálových požadavcích platných v jejich členském státě a Norsku, za předpokladu, že dodržují tyto zásady:






  a) | krytí rizika: příslušné orgány by měly zajistit, aby systémové riziko, o jehož zmírnění norské opatření usiluje, bylo náležitě řešeno; |
| --- | --- | --- |

7.

Do doby, než se směrnice (EU) 2019/878 bude v souladu s podmínkami Dohody o EHP uplatňovat v Norsku, mohou příslušné orgány recipročně uplatňovat norské opatření kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika způsobem a ve výši, která zohledňuje jakékoli překrývání nebo rozdíly v kapitálových požadavcích platných v jejich členském státě a Norsku, za předpokladu, že dodržují tyto zásady:

a)

krytí rizika: příslušné orgány by měly zajistit, aby systémové riziko, o jehož zmírnění norské opatření usiluje, bylo náležitě řešeno;

| b) | zamezení regulatorní arbitráži a zajištění rovných podmínek: příslušné orgány by měly minimalizovat možnost úniků a regulatorní arbitráže a v případě potřeby neprodleně odstranit regulační mezeru; příslušné orgány by měly zajistit rovné podmínky mezi úvěrovými institucemi. |
| --- | --- |

b)

zamezení regulatorní arbitráži a zajištění rovných podmínek: příslušné orgány by měly minimalizovat možnost úniků a regulatorní arbitráže a v případě potřeby neprodleně odstranit regulační mezeru; příslušné orgány by měly zajistit rovné podmínky mezi úvěrovými institucemi.

Tento odstavec se nevztahuje na opatření spočívající ve stanovení spodní hranice průměrné rizikové váhy pro expozice v obytných a komerčních nemovitostech.

III.   Práh podstatnosti

| 8. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup jsou spolu s těmito opatřeními stanoveny prahy podstatnosti, které vycházejí z expozic nacházejících se v Norsku a které se vztahují na každou jednotlivou instituci, takto:






  a) | pro sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika je práh podstatnosti stanoven na objem rizikově vážené expozice ve výši 32 miliard NOK, což odpovídá přibližně 1 % celkového objemu rizikově vážených expozic úvěrových institucí v Norsku; |
| --- | --- | --- |

8.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup jsou spolu s těmito opatřeními stanoveny prahy podstatnosti, které vycházejí z expozic nacházejících se v Norsku a které se vztahují na každou jednotlivou instituci, takto:

a)

pro sazbu kapitálové rezervy pro krytí systémového rizika je práh podstatnosti stanoven na objem rizikově vážené expozice ve výši 32 miliard NOK, což odpovídá přibližně 1 % celkového objemu rizikově vážených expozic úvěrových institucí v Norsku;

| b) | pro spodní hranici rizikové váhy obytných nemovitostí je práh podstatnosti stanoven na objem hrubých úvěrů ve výši 32,3 miliardy NOK, což odpovídá přibližně 1 % hrubých zajištěných úvěrů na obytné nemovitosti poskytnutých norským klientům; |
| --- | --- |

b)

pro spodní hranici rizikové váhy obytných nemovitostí je práh podstatnosti stanoven na objem hrubých úvěrů ve výši 32,3 miliardy NOK, což odpovídá přibližně 1 % hrubých zajištěných úvěrů na obytné nemovitosti poskytnutých norským klientům;

| c) | pro spodní hranici rizikové váhy komerčních nemovitostí je práh podstatnosti stanoven na objem hrubých úvěrů ve výši 7,6 miliardy NOK, což odpovídá přibližně 1 % hrubých zajištěných úvěrů na komerční nemovitosti poskytnutých norským klientům. |
| --- | --- |

c)

pro spodní hranici rizikové váhy komerčních nemovitostí je práh podstatnosti stanoven na objem hrubých úvěrů ve výši 7,6 miliardy NOK, což odpovídá přibližně 1 % hrubých zajištěných úvěrů na komerční nemovitosti poskytnutých norským klientům.

| 9. | V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, které mají v Norsku nepodstatné expozice. Expozice jsou považovány za nepodstatné, pokud nedosahují prahu podstatnosti, který je pro danou instituci stanoven v odstavci 8 výše. Při uplatňování prahů podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby norské opatření v případě překročení prahů podstatnosti stanovených v odstavci 8 výše uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením. |
| --- | --- |

9.

V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, které mají v Norsku nepodstatné expozice. Expozice jsou považovány za nepodstatné, pokud nedosahují prahu podstatnosti, který je pro danou instituci stanoven v odstavci 8 výše. Při uplatňování prahů podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby norské opatření v případě překročení prahů podstatnosti stanovených v odstavci 8 výše uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením.

| 10. | V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představují prahy podstatnosti uvedené v odstavci 8 doporučené maximální prahové úrovně. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučených prahových hodnot podle potřeby stanovit nižší prahové hodnoty pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

10.

V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představují prahy podstatnosti uvedené v odstavci 8 doporučené maximální prahové úrovně. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučených prahových hodnot podle potřeby stanovit nižší prahové hodnoty pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

| 11. | Neexistuje-li žádná úvěrová instituce povolená v členských státech, která má významné expozice v Norsku, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že norská opatření nebudou recipročně uplatňovat. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby norské opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce překročí příslušné prahy podstatnosti. |
| --- | --- |

11.

Neexistuje-li žádná úvěrová instituce povolená v členských státech, která má významné expozice v Norsku, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že norská opatření nebudou recipročně uplatňovat. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby norské opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce překročí příslušné prahy podstatnosti.

Švédsko

Minimální úroveň expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.

I.   Popis opatření

| 1. | Švédské opatření, které se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které používají přístup IRB, spočívá v zavedení minimální úrovně expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce. |
| --- | --- |

1.

Švédské opatření, které se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které používají přístup IRB, spočívá v zavedení minimální úrovně expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce.

| 2. | Expozicí váženou průměrnou hodnotou je průměrná hodnota rizikových vah jednotlivých expozic vypočtená v souladu s článkem 154 nařízení (EU) č. 575/2013, vážená příslušnou hodnotou expozic. |
| --- | --- |

2.

Expozicí váženou průměrnou hodnotou je průměrná hodnota rizikových vah jednotlivých expozic vypočtená v souladu s článkem 154 nařízení (EU) č. 575/2013, vážená příslušnou hodnotou expozic.

II.   Reciprocita

| 3. | V souladu s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 se příslušným orgánům dotčených členských států doporučuje, aby uvedené švédské opatření ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3) recipročně uplatnily ve vztahu k pobočkám, které se nacházejí ve Švédsku a které jsou pobočkami úvěrových institucí s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB. |
| --- | --- |

3.

V souladu s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 se příslušným orgánům dotčených členských států doporučuje, aby uvedené švédské opatření ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3) recipročně uplatnily ve vztahu k pobočkám, které se nacházejí ve Švédsku a které jsou pobočkami úvěrových institucí s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB.

| 4. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené švédské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k úvěrovým institucím s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB a které mají přímé retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku. V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby uplatnily stejné opatření, jaké zavedl aktivační orgán ve Švédsku, a to ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3). |
| --- | --- |

4.

Příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené švédské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k úvěrovým institucím s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB a které mají přímé retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku. V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby uplatnily stejné opatření, jaké zavedl aktivační orgán ve Švédsku, a to ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3).

| 5. | Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

5.

Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie.

III.   Práh podstatnosti

| 6. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. |
| --- | --- |

6.

Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci.

| 7. | V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, jež používají přístup IRB a jejichž retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku nedosahují práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby švédské opatření v případě překročení prahu podstatnosti ve výši 5 miliard SEK uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením. |
| --- | --- |

7.

V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, jež používají přístup IRB a jejichž retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku nedosahují práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby švédské opatření v případě překročení prahu podstatnosti ve výši 5 miliard SEK uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením.

| 8. | Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí úvěrové instituce používající přístup IRB, které by měly buď pobočky ve Švédsku, nebo přímé retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku, a zároveň by měly takové expozice ve výši 5 miliard SEK nebo vyšší, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že švédské opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby švédské opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce používající přístup IRB překročí prahovou hodnotu 5 miliard SEK. |
| --- | --- |

8.

Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí úvěrové instituce používající přístup IRB, které by měly buď pobočky ve Švédsku, nebo přímé retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku, a zároveň by měly takové expozice ve výši 5 miliard SEK nebo vyšší, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že švédské opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby švédské opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce používající přístup IRB překročí prahovou hodnotu 5 miliard SEK.

| 9. | V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

9.

V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti.

---

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1).

*1

(*2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 680/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o podávání zpráv institucí pro účely dohledu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 191, 28.6.2014, s. 1).

*2

(*3)  Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.‘

*3

---

(1)  Recommandation du comité du risque systémique relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage Résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg ze dne 9. listopadu 2020 (CRS/2020/005).

1

(2)  Regulation N.20-08 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg, vydané CSSF dne 3. prosince 2020.

2

---

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/13

---

DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 24. března 2021,

kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (ESRB/2021/2)

(2021/C 222/02)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na článek 3 a články 16 až 18 tohoto nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na články 18 až 20 tohoto jednacího řádu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | S cílem zajistit, aby byla vnitrostátní opatření makroobezřetnostní politiky účinná a konzistentní, je důležité doplnit povinnou reciprocitu podle práva Unie dobrovolnou reciprocitou. |
| --- | --- |

(1)

S cílem zajistit, aby byla vnitrostátní opatření makroobezřetnostní politiky účinná a konzistentní, je důležité doplnit povinnou reciprocitu podle práva Unie dobrovolnou reciprocitou.

| (2) | Cílem rámce pro dobrovolnou reciprocitu opatření makroobezřetnostní politiky stanoveného v doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 (3) je zajistit, aby se na stejný druh rizikových expozic v daném členském státě uplatňoval stejný soubor makroobezřetnostních požadavků, a to bez ohledu na právní status poskytovatele finančních služeb nebo místo, kde se tento poskytovatel nachází. |
| --- | --- |

(2)

Cílem rámce pro dobrovolnou reciprocitu opatření makroobezřetnostní politiky stanoveného v doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 (3) je zajistit, aby se na stejný druh rizikových expozic v daném členském státě uplatňoval stejný soubor makroobezřetnostních požadavků, a to bez ohledu na právní status poskytovatele finančních služeb nebo místo, kde se tento poskytovatel nachází.

| (3) | V doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2017/4 (4) se doporučuje, aby příslušný aktivační orgán při předložení žádosti o reciprocitu Evropské radě pro systémová rizika navrhl maximální práh podstatnosti, pod jehož úrovní lze expozici určitého poskytovatele finančních služeb vůči zjištěnému makroobezřetnostnímu riziku v jurisdikci, v níž aktivační orgán uplatňuje opatření makroobezřetnostní politiky, považovat za nepodstatnou. ESRB může doporučit jinou prahovou hodnotu, považuje-li to za nezbytné. |
| --- | --- |

(3)

V doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2017/4 (4) se doporučuje, aby příslušný aktivační orgán při předložení žádosti o reciprocitu Evropské radě pro systémová rizika navrhl maximální práh podstatnosti, pod jehož úrovní lze expozici určitého poskytovatele finančních služeb vůči zjištěnému makroobezřetnostnímu riziku v jurisdikci, v níž aktivační orgán uplatňuje opatření makroobezřetnostní politiky, považovat za nepodstatnou. ESRB může doporučit jinou prahovou hodnotu, považuje-li to za nezbytné.

| (4) | Od 1. ledna 2021 musí úvěrové instituce, pojišťovací společnosti a subjekty zabývající se poskytováním úvěrů (poskytovatelé hypotečních úvěrů) v Lucembursku dodržovat limity pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) u nových hypotečních úvěrů na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku, přičemž pro jednotlivé kategorie dlužníků platí různé limity LTV: i) limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé; ii) limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení (tj. kupující, kteří nepořizují bydlení poprvé), s možností uplatnit objemovou výjimku (tj. poskytovatelé úvěrů mohou 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %); iii) limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu). |
| --- | --- |

(4)

Od 1. ledna 2021 musí úvěrové instituce, pojišťovací společnosti a subjekty zabývající se poskytováním úvěrů (poskytovatelé hypotečních úvěrů) v Lucembursku dodržovat limity pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) u nových hypotečních úvěrů na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku, přičemž pro jednotlivé kategorie dlužníků platí různé limity LTV: i) limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé; ii) limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení (tj. kupující, kteří nepořizují bydlení poprvé), s možností uplatnit objemovou výjimku (tj. poskytovatelé úvěrů mohou 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %); iii) limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu).

| (5) | V návaznosti na žádost o reciprocitu, kterou Comité du Risque Systémique (Výbor pro systémová rizika) předložil dne 18. prosince 2020 ESRB, a s cílem: i) zabránit materializaci nepříznivých přeshraničních účinků v podobě úniků a regulatorní arbitráže, které by mohly nastat v důsledku zavedení opatření makroobezřetnostní politiky v Lucembursku, a ii) zachovat rovné podmínky mezi příslušnými finančními institucemi, jakož i celkovou odolnost těchto finančních institucí generální rada ESRB rozhodla zahrnout toto opatření do seznamu opatření makroobezřetnostní politiky, u nichž se doporučuje reciproční uplatnění podle doporučení ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

(5)

V návaznosti na žádost o reciprocitu, kterou Comité du Risque Systémique (Výbor pro systémová rizika) předložil dne 18. prosince 2020 ESRB, a s cílem: i) zabránit materializaci nepříznivých přeshraničních účinků v podobě úniků a regulatorní arbitráže, které by mohly nastat v důsledku zavedení opatření makroobezřetnostní politiky v Lucembursku, a ii) zachovat rovné podmínky mezi příslušnými finančními institucemi, jakož i celkovou odolnost těchto finančních institucí generální rada ESRB rozhodla zahrnout toto opatření do seznamu opatření makroobezřetnostní politiky, u nichž se doporučuje reciproční uplatnění podle doporučení ESRB/2015/2.

| (6) | Opatření makroobezřetnostní politiky, které aktivovala Commission de Surveillance du Secteur Financier (Komise pro dohled nad finančním sektorem) je opatřením, které není podle práva Unie harmonizováno. V souladu s dílčím doporučením C 2) doporučení ESRB/2015/2 se orgánům uplatňujícím reciproční postup doporučuje buď provést opatření makroobezřetnostní politiky, které je stejné jako opatření, které provedl aktivační orgán, nebo není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky ve vnitrostátní legislativě k dispozici, po konzultaci s ESRB přijmout opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný aktivovanému opatření makroobezřetnostní politiky. |
| --- | --- |

(6)

Opatření makroobezřetnostní politiky, které aktivovala Commission de Surveillance du Secteur Financier (Komise pro dohled nad finančním sektorem) je opatřením, které není podle práva Unie harmonizováno. V souladu s dílčím doporučením C 2) doporučení ESRB/2015/2 se orgánům uplatňujícím reciproční postup doporučuje buď provést opatření makroobezřetnostní politiky, které je stejné jako opatření, které provedl aktivační orgán, nebo není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky ve vnitrostátní legislativě k dispozici, po konzultaci s ESRB přijmout opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný aktivovanému opatření makroobezřetnostní politiky.

| (7) | Generální rada ESRB rovněž rozhodla, že pro účely uplatnění zásady de minimis členskými státy uplatňujícími reciproční postup doporučí prahovou hodnotu pro jednotlivé instituce a práh podstatnosti pro jednotlivé země. |
| --- | --- |

(7)

Generální rada ESRB rovněž rozhodla, že pro účely uplatnění zásady de minimis členskými státy uplatňujícími reciproční postup doporučí prahovou hodnotu pro jednotlivé instituce a práh podstatnosti pro jednotlivé země.

| (8) | Doporučení ESRB/2015/2 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit, |
| --- | --- |

(8)

Doporučení ESRB/2015/2 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

ZMĚNY

Doporučení ESRB/2015/2 se mění takto:

| 1. | V oddíle 1 se dílčí doporučení C 1) nahrazuje tímto:






  „1. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby recipročně uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, která byla přijata jinými příslušnými orgány a jejichž reciproční uplatnění doporučila ESRB. Doporučuje se, aby byla recipročně uplatněna tato opatření, jak je podrobněji popsáno v příloze: | Belgie:






  — | navýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 na úvěrové instituce povolené v Belgii, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB, přičemž toto navýšení se skládá z:






  (a) | paušálního navýšení rizikové váhy o pět procentních bodů a |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

„1.

Belgie:

—

navýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 na úvěrové instituce povolené v Belgii, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB, přičemž toto navýšení se skládá z:

(a)

paušálního navýšení rizikové váhy o pět procentních bodů a

| (b) | poměrného navýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii. |
| --- | --- |

(b)

poměrného navýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii.

| | Francie:






  — | zpřísnění limitu velkých expozic uvedeného v čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k expozicím vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii na 5 % použitelného kapitálu, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 na globální systémově významné instituce (G-SVI) a jiné systémově významné instituce (J-SVI) na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace; |
| --- | --- | --- |

Francie:

—

zpřísnění limitu velkých expozic uvedeného v čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k expozicím vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii na 5 % použitelného kapitálu, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 na globální systémově významné instituce (G-SVI) a jiné systémově významné instituce (J-SVI) na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace;

| | Lucembursko:






  — | právně závazné limity pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku - s různými limity LTV platnými pro různé kategorie dlužníků:






  a) | limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární byd-lení poprvé; |
| --- | --- | --- | --- |

Lucembursko:

—

právně závazné limity pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku - s různými limity LTV platnými pro různé kategorie dlužníků:

a)

limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární byd-lení poprvé;

| b) | limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují primární bydlení poprvé. Tento limit je proveden poměrně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %; |
| --- | --- |

b)

limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují primární bydlení poprvé. Tento limit je proveden poměrně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %;

| c) | limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu). |
| --- | --- |

c)

limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu).

| | Švédsko:






  — | minimální úroveň expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.“; |
| --- | --- | --- |

Švédsko:

—

minimální úroveň expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.“;

| 2. | Příloha se nahrazuje přílohou tohoto doporučení. |
| --- | --- |

2.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 24. března 2021.

Vedoucí sekretariátu ESRB

jménem generální rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2015/2 ze dne 15. prosince 2015 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (Úř. věst. C 97, 12.3.2016, s. 9).

3

(4)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2017/4 ze dne 20. října 2017, kterým se mění doporučení ESRB/2015/2 o hodnocení přeshraničních účinků opatření makroobezřetnostní politiky a o jejich dobrovolné reciprocitě (Úř. věst. C 431, 15.12.2017, s. 1).

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Belgie

Navýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 na úvěrové instituce povolené v Belgii, které používají přístup IRB. Uvedené navýšení se skládá ze dvou složek:

| a) | paušálního navýšení rizikové váhy o pět procentních bodů a |
| --- | --- |

a)

paušálního navýšení rizikové váhy o pět procentních bodů a

| b) | poměrného navýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii. |
| --- | --- |

b)

poměrného navýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii.

I.   Popis opatření

| 1. | Belgické opatření, které se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na úvěrové instituce povolené v Belgii, které používají přístup IRB, spočívá v navýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii, které se skládá ze dvou složek:






  a) | První složka spočívá ve zvýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii o pět procentních bodů, které se uplatní na hodnotu rizikové váhy získanou po vypočtení druhé části navýšení rizikové váhy podle písmene b). |
| --- | --- | --- |

1.

a)

První složka spočívá ve zvýšení rizikové váhy u retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii o pět procentních bodů, které se uplatní na hodnotu rizikové váhy získanou po vypočtení druhé části navýšení rizikové váhy podle písmene b).

| b) | Druhá složka spočívá ve zvýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii. Expozicí váženou průměrnou hodnotou je průměrná hodnota rizikových vah jednotlivých úvěrů vypočtená v souladu s článkem 154 nařízení (EU) č. 575/2013, vážená příslušnou hodnotou expozic. |
| --- | --- |

b)

Druhá složka spočívá ve zvýšení rizikové váhy ve výši 33 % expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah, které se uplatňují na portfolio retailových expozic zajištěných obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii. Expozicí váženou průměrnou hodnotou je průměrná hodnota rizikových vah jednotlivých úvěrů vypočtená v souladu s článkem 154 nařízení (EU) č. 575/2013, vážená příslušnou hodnotou expozic.

II.   Reciprocita

| 2. | V souladu s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 se příslušným orgánům dotčených členských států doporučuje, aby uvedené belgické opatření ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3) recipročně uplatnily ve vztahu k pobočkám, které se nacházejí v Belgii a které jsou pobočkami úvěrových institucí s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené belgické opatření recipročně uplatnily ve vztahu k úvěrovým institucím s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB a které mají přímé retailové expozice zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii. V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby uplatnily stejné opatření, jaké zavedl aktivační orgán v Belgii, a to ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit, a to včetně přijetí opatření a uplatnění pravomocí v oblasti dohledu stanovených v hlavě VII kapitole 2 oddíle IV směrnice 2013/36/EU. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

4.

III.   Práh podstatnosti

| 5. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti ve výši 2 miliard EUR, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. |
| --- | --- |

5.

| 6. | V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, jež používají přístup IRB a jejichž retailové expozice zajištěné obytnými nemovitostmi v Belgii nedosahují práh podstatnosti ve výši 2 miliard EUR. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby belgické opatření v případě překročení prahu podstatnosti ve výši 2 miliard EUR uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí úvěrové instituce používající přístup IRB, které by měly pobočky v Belgii nebo přímé retailové expozice zajištěné obytnými nemovitostmi nacházejícími se v Belgii a které by zároveň měly expozice na belgickém trhu obytných nemovitostí ve výši 2 miliard EUR nebo vyšší, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že belgické opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby belgické opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce používající přístup IRB překročí prahovou hodnotu 2 miliardy EUR. |
| --- | --- |

7.

| 8. | V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 2 miliard EUR doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

8.

Francie

Zpřísnění limitu velkých expozic uvedeného v čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k expozicím vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii na 5 % použitelného kapitálu, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 na globální systémově významné instituce (G-SVI) a jiné systémově významné instituce (J-SVI) na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace.

I.   Popis opatření

| 1. | Francouzské opatření, které se uplatňuje v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem ii) nařízení (EU) č. 575/2013 ve vztahu k G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace (nikoli na subkonsolidované úrovni), spočívá ve zpřísnění limitu velkých expozic na 5 % použitelného kapitálu pro expozice vůči vysoce zadluženým velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nefinančním podnikem se rozumí fyzická nebo právnická osoba soukromého práva, která má sídlo ve Francii a která na své úrovni a na nejvyšší úrovni konsolidace náleží do sektoru nefinančních podniků ve smyslu bodu 2.45 přílohy A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (*1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Uvedené opatření se vztahuje na expozice vůči nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a na expozice vůči ekonomicky spjatým skupinám nefinančních podniků takto:






  a) | v případě nefinančních podniků, které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, která má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace ve Francii, se opatření vztahuje na součet čistých expozic vůči skupině a všem spjatým subjektům ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

v případě nefinančních podniků, které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, která má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace ve Francii, se opatření vztahuje na součet čistých expozic vůči skupině a všem spjatým subjektům ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013;

| b) | v případě nefinančních podniků, které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, která má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, se opatření vztahuje na součet:






  a. | expozic vůči těm nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii; |
| --- | --- | --- |

b)

v případě nefinančních podniků, které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, která má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, se opatření vztahuje na součet:

a.

expozic vůči těm nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii;

| b. | expozic vůči subjektům se sídlem ve Francii nebo v zahraničí, nad nimiž nefinanční podniky uvedené v bodě i) mají přímou nebo nepřímou kontrolu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013, a |
| --- | --- |

b.

expozic vůči subjektům se sídlem ve Francii nebo v zahraničí, nad nimiž nefinanční podniky uvedené v bodě i) mají přímou nebo nepřímou kontrolu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013, a

| c. | expozic vůči subjektům se sídlem ve Francii nebo v zahraničí, které jsou ekonomicky závislé na nefinančních podnicích uvedených v bodě i) ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

c.

expozic vůči subjektům se sídlem ve Francii nebo v zahraničí, které jsou ekonomicky závislé na nefinančních podnicích uvedených v bodě i) ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 39 nařízení (EU) č. 575/2013.

Nefinanční podniky, které nemají sídlo ve Francii a které nejsou dceřinou společností nefinančního podniku se sídlem ve Francii nebo na něm ekonomicky závislým subjektem, a které přímo nebo nepřímo nekontroluje nefinanční podnik se sídlem ve Francii, proto nespadají do oblasti působnosti uvedeného opatření.

V souladu s čl. 395 odst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013 se opatření uplatňuje po zohlednění účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013.

| 4. | G-SVI nebo J-SVI musí nefinanční podnik se sídlem ve Francii považovat za velký, pokud hodnota její původní expozice vůči nefinančnímu podniku nebo ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků ve smyslu odstavce 3 je rovna nebo je vyšší než 300 mil. EUR. Hodnota původní expozice se vypočítává v souladu s články 389 a 390 nařízení (EU) č. 575/2013 před zohledněním účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek uvedených v článcích 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013, jak se vykazuje v souladu s článkem 9 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (*2). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nefinanční podnik se považuje za vysoce zadlužený, pokud jeho pákový poměr přesahuje 100 % a poměr krytí nákladů financování je nižší než 3, přičemž oba poměry se vypočítávají na nejvyšší úrovni konsolidace skupiny takto:






  a) | Pákový poměr je poměr mezi celkovým dluhem bez hotovosti a vlastním kapitálem; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Pákový poměr je poměr mezi celkovým dluhem bez hotovosti a vlastním kapitálem;

| b) | Poměr krytí nákladů financování je poměr mezi hrubým příjmem zvýšeným o provozní dotace po odečtení: i) mezd; ii) provozních daní a poplatků; iii) ostatních běžných provozních nákladů kromě čistých úroků a podobných nákladů a iv) odpisů a amortizací, na straně jedné, a na straně druhé úroků a podobných nákladů. |
| --- | --- |

b)

Poměr krytí nákladů financování je poměr mezi hrubým příjmem zvýšeným o provozní dotace po odečtení: i) mezd; ii) provozních daní a poplatků; iii) ostatních běžných provozních nákladů kromě čistých úroků a podobných nákladů a iv) odpisů a amortizací, na straně jedné, a na straně druhé úroků a podobných nákladů.

Poměry se vypočítávají na základě účetních agregátů vymezených v souladu s platnými standardy a uvedených v účetní závěrce nefinančního podniku, případně ověřené auditorem.

II.   Reciprocita

| 6. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby francouzské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, v souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do šesti měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

7.

III.   Práh podstatnosti

| 8. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven kombinovaný práh podstatnosti, který se skládá z:






  a) | prahové hodnoty ve výši 2 miliard EUR pro celkový objem původních expozic, které mají G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

prahové hodnoty ve výši 2 miliard EUR pro celkový objem původních expozic, které mají G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků;

| b) | prahové hodnoty ve výši 300 miliónů EUR, která se uplatňuje ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením, které dosahují nebo přesahují prahovou hodnotu uvedenou v písmenu a) pro:






  i) | jednotlivé původní expozice vůči nefinančnímu podniku se sídlem ve Francii; |
| --- | --- | --- |

b)

prahové hodnoty ve výši 300 miliónů EUR, která se uplatňuje ve vztahu k G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením, které dosahují nebo přesahují prahovou hodnotu uvedenou v písmenu a) pro:

i)

jednotlivé původní expozice vůči nefinančnímu podniku se sídlem ve Francii;

| ii) | součet původních expozic vůči ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků, která má na nejvyšší úrovni konsolidace sídlo ve Francii, vypočtený v souladu s odst. 3 písm. a); |
| --- | --- |

ii)

součet původních expozic vůči ekonomicky spjaté skupině nefinančních podniků, která má na nejvyšší úrovni konsolidace sídlo ve Francii, vypočtený v souladu s odst. 3 písm. a);

| iii) | součet původních expozic vůči nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii a které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, jež má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, jak jsou vykázány v šablonách C 28.00 a C 29.00 přílohy VIII prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014; |
| --- | --- |

iii)

součet původních expozic vůči nefinančním podnikům, které mají sídlo ve Francii a které jsou součástí ekonomicky spjaté skupiny nefinančních podniků, jež má sídlo na nejvyšší úrovni konsolidace mimo Francii, jak jsou vykázány v šablonách C 28.00 a C 29.00 přílohy VIII prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014;

| c) | prahové hodnoty ve výši 5 % použitelného kapitálu G-SVI nebo J-SVI na nejvyšší úrovni konsolidace pro expozice uvedené v písmenu b) po zohlednění účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013. |
| --- | --- |

c)

prahové hodnoty ve výši 5 % použitelného kapitálu G-SVI nebo J-SVI na nejvyšší úrovni konsolidace pro expozice uvedené v písmenu b) po zohlednění účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek podle článků 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013.

Prahové hodnoty uvedené v odstavcích b) a c) se použijí bez ohledu na to, zda je příslušný subjekt nebo nefinanční podnik vysoce zadlužen či nikoli.

Hodnota původní expozice uvedená v odstavcích a) a b) se vypočítává v souladu s články 389 a 390 nařízení (EU) č. 575/2013 před zohledněním účinku technik snižování úvěrového rizika a výjimek uvedených v článcích 399 až 403 nařízení (EU) č. 575/2013, jak se vykazuje v souladu s článkem 9 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 680/2014.

| 9. | V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které nepřekračují kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků, jakož i koncentraci expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a doporučuje se, aby francouzské opatření v případě překročení kombinovaného prahu podstatnosti uvedeného v odstavci 8 uplatnily na G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které byly dříve osvobozeny. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby na systémová rizika, která jsou spojena se zvýšeným využíváním pákového efektu velkými nefinančními podniky se sídlem ve Francii, upozornily ostatní účastníky trhu ve své jurisdikci. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace, které by měly expozice vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků přesahující práh podstatnosti uvedený v odstavci 8, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že francouzské opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic G-SVI a J-SVI s vnitrostátním povolením vůči francouzskému sektoru nefinančních podniků, jakož i koncentraci expozic těchto G-SVI a J-SVI vůči velkým nefinančním podnikům se sídlem ve Francii a doporučuje se, aby francouzské opatření recipročně uplatnily, pokud G-SVI a J-SVI na nejvyšší úrovni bankovní obezřetnostní konsolidace překročí kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby na systémová rizika, která jsou spojena se zvýšeným využíváním pákového efektu velkými nefinančními podniky se sídlem ve Francii, upozornily ostatní účastníky trhu ve své jurisdikci. |
| --- | --- |

10.

| 11. | V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje kombinovaný práh podstatnosti uvedený v odstavci 8 doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

11.

Lucembursko:

Právně závazné limity pro poměr úvěru k hodnotě nemovitosti (LTV) pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku - s různými limity LTV platnými pro různé kategorie dlužníků:

| a) | limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé; |
| --- | --- |

a)

limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé;

| b) | limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují bydlení poprvé. Tento limit je proveden poměrně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %; |
| --- | --- |

b)

limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují bydlení poprvé. Tento limit je proveden poměrně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %;

| c) | limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu). |
| --- | --- |

c)

limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu).

I.   Popis opatření

| 1. | Lucemburské orgány aktivovaly právně závazné limity LTV pro nové hypoteční úvěry na obytné nemovitosti nacházející se v Lucembursku. V návaznosti na doporučení Comité du Risque Systémique (Výbor pro systémová rizika) (1) aktivovala Commission de Surveillance du Secteur Financier (Komise pro dohled nad finančním sektorem) (2) jednající ve shodě s Banque centrale du Luxembourg limity LTV, které jsou různé pro tři kategorie dlužníků. Limity LTV pro každou ze tří kategorií jsou následující:






  a) | limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

limit LTV ve výši 100 % pro kupující, kteří pořizují primární bydlení poprvé;

| b) | limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují bydlení poprvé. Tento limit je proveden poměrně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %; |
| --- | --- |

b)

limit LTV ve výši 90 % pro ostatní kupující, kteří pořizují primární bydlení, tj. kupující, kteří nepořizují bydlení poprvé. Tento limit je proveden poměrně prostřednictvím objemové výjimky. Poskytovatelé úvěrů mohou konkrétně 15 % portfolia nových hypotečních úvěrů těmto dlužníkům poskytnout s hodnotou LTV vyšší než 90 %, ale nižší než maximální hodnota LTV ve výši 100 %;

| c) | limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu). |
| --- | --- |

c)

limit LTV ve výši 80 % pro ostatní hypoteční úvěry (včetně segmentu koupě za účelem pronájmu).

| 2. | LTV je poměr mezi součtem všech úvěrů nebo tranší úvěrů zajištěných dlužníkem obytnými nemovitostmi v době poskytnutí úvěru a současně hodnotou nemovitosti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Limity LTV se uplatňují nezávisle na druhu vlastnického práva (např. plné vlastnické právo, požívací právo, holé vlastnické právo). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Opatření se vztahuje na všechny soukromé dlužníky, kteří si sjednají hypoteční úvěr na nákup obytných nemovitostí v Lucembursku pro jiné než komerční účely. Opatření se použije rovněž v případě, že dlužník využívá k provedení této transakce právní strukturu, jako je realitní investiční společnost, i v případě společných žádostí. „Obytná nemovitost“ zahrnuje stavební pozemky bez ohledu na to, zda stavební práce probíhají bezprostředně po koupi nebo roky poté. Opatření se použije i v případě, že je dlužníkovi poskytnut úvěr na nákup nemovitosti s dlouhodobou nájemní smlouvou. Nemovitost může být obývána vlastníkem nebo kupována za účelem pronájmu. |
| --- | --- |

4.

II.   Reciprocita

| 5. | Členským státům, jejichž úvěrové instituce, pojišťovací společnosti a subjekty zabývající se poskytováním úvěrů (poskytovatelé hypotečních úvěrů) mají relevantní významné úvěrové expozice v Lucembursku prostřednictvím přímých přeshraničních úvěrů, se doporučuje, aby lucemburské opatření recipročně uplatnily ve své jurisdikci. Není-li stejné opatření v jurisdikci těchto členských států k dispozici pro všechny relevantní přeshraniční expozice, měly by příslušné orgány uplatnit opatření, která mají k dispozici a jejichž účinek je v nejvyšší míře rovnocenný aktivovanému opatření makroobezřetnostní politiky. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Členské státy by měly ESRB oznámit, že lucemburské opatření recipročně uplatnily nebo že použily výjimky de minimis v souladu s doporučením D doporučení ESRB/2015/2. Oznámení by mělo být učiněno nejpozději jeden měsíc po přijetí recipročního opatření za použití příslušného vzoru zveřejněného na internetových stránkách ESRB. ESRB oznámení zveřejní na internetových stránkách ESRB, čímž o vnitrostátních rozhodnutích o uplatnění recipročních opatření vyrozumí veřejnost. Toto zveřejnění bude zahrnovat veškeré výjimky učiněné členskými státy, které uplatňují reciproční postup, a jejich závazek sledovat úniky a v případě potřeby jednat. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Členským státům se doporučuje, aby reciproční opatření přijaly do tří měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

7.

III.   Práh podstatnosti

| 8. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis členskými státy uplatňujícími reciproční postup je toto opatření doplněno dvěma prahy podstatnosti: prahem podstatnosti pro jednotlivé země a prahem podstatnosti pro jednotlivé instituce. Práh podstatnosti pro jednotlivé země pro celkové přeshraniční hypoteční úvěry poskytnuté Lucembursku činí 350 milionů EUR, což odpovídá přibližně 1 % celkového tuzemského trhu s hypotečními úvěry na obytné nemovitosti v prosinci 2020. Práh podstatnosti pro jednotlivé instituce pro celkové přeshraniční hypoteční úvěry poskytnuté Lucembursku činí 35 milionů EUR, což odpovídá přibližně 0,1% celkového tuzemského trhu s hypotečními úvěry na obytné nemovitosti v Lucembursku v prosinci 2020. Uplatnění recipročního postupu se požaduje pouze v případě, že je překročena prahová hodnota pro danou zemi i prahová hodnota pro danou instituci. |
| --- | --- |

8.

Švédsko

Minimální úroveň expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které k výpočtu regulatorních kapitálových požadavků používají přístup IRB.

I.   Popis opatření

| 1. | Švédské opatření, které se v souladu s čl. 458 odst. 2 písm. d) bodem vi) nařízení (EU) č. 575/2013 uplatňuje na úvěrové instituce povolené ve Švédsku, které používají přístup IRB, spočívá v zavedení minimální úrovně expozicí vážené průměrné hodnoty rizikových vah pro portfolio retailových expozic zajištěných nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku ve výši 25 %, která se uplatňuje na jednotlivé úvěrové instituce. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Expozicí váženou průměrnou hodnotou je průměrná hodnota rizikových vah jednotlivých expozic vypočtená v souladu s článkem 154 nařízení (EU) č. 575/2013, vážená příslušnou hodnotou expozic. |
| --- | --- |

2.

II.   Reciprocita

| 3. | V souladu s čl. 458 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 se příslušným orgánům dotčených členských států doporučuje, aby uvedené švédské opatření ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3) recipročně uplatnily ve vztahu k pobočkám, které se nacházejí ve Švédsku a které jsou pobočkami úvěrových institucí s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Příslušným orgánům se doporučuje, aby uvedené švédské opatření recipročně uplatnily ve vztahu k úvěrovým institucím s vnitrostátním povolením, které používají přístup IRB a které mají přímé retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku. V souladu s dílčím doporučením C 2) se příslušným orgánům doporučuje, aby uplatnily stejné opatření, jaké zavedl aktivační orgán ve Švédsku, a to ve lhůtě stanovené v dílčím doporučení C 3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Není-li stejné opatření makroobezřetnostní politiky v jejich jurisdikci k dispozici, příslušným orgánům se doporučuje, aby po konzultaci s ESRB uplatnily opatření makroobezřetnostní politiky, které je k dispozici v jejich jurisdikci a jehož účinek je v nejvyšší míře rovnocenný uvedenému opatření, jež se doporučuje recipročně uplatnit. Příslušným orgánům se doporučuje přijmout rovnocenné opatření nejpozději do čtyř měsíců od zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

5.

III.   Práh podstatnosti

| 6. | Pro účely případného uplatnění zásady de minimis příslušnými orgány uplatňujícími reciproční postup je spolu s tímto opatřením stanoven práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK, který se vztahuje na každou jednotlivou instituci. |
| --- | --- |

6.

| 7. | V souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 mohou příslušné orgány dotčeného členského státu osvobodit jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením, jež používají přístup IRB a jejichž retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku nedosahují práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK. Při uplatňování prahu podstatnosti by příslušné orgány měly sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby švédské opatření v případě překročení prahu podstatnosti ve výši 5 miliard SEK uplatnily na dříve osvobozené jednotlivé úvěrové instituce s vnitrostátním povolením. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Neexistují-li v dotčených členských státech žádné domácí úvěrové instituce používající přístup IRB, které by měly buď pobočky ve Švédsku, nebo přímé retailové expozice zajištěné nemovitostmi vůči dlužníkům se sídlem nebo bydlištěm ve Švédsku, a zároveň by měly takové expozice ve výši 5 miliard SEK nebo vyšší, mohou příslušné orgány dotčených členských států v souladu s oddílem 2.2.1 doporučení ESRB/2015/2 rozhodnout, že švédské opatření recipročně neuplatní. V tomto případě by měly příslušné orgány sledovat podstatnost expozic a doporučuje se, aby švédské opatření recipročně uplatnily, pokud úvěrová instituce používající přístup IRB překročí prahovou hodnotu 5 miliard SEK. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V souladu s oddílem 2.2.1. doporučení ESRB/2015/2 představuje práh podstatnosti ve výši 5 miliard SEK doporučenou maximální prahovou úroveň. Příslušné orgány uplatňující reciproční postup proto mohou namísto použití doporučené prahové hodnoty podle potřeby stanovit nižší prahovou hodnotu pro svou jurisdikci nebo opatření recipročně uplatnit bez jakéhokoli prahu podstatnosti. |
| --- | --- |

9.

---

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1).

*1

(*2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 680/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o podávání zpráv institucí pro účely dohledu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 191, 28.6.2014, s. 1).“

*2

---

(1)  Recommandation du comité du risque systémique relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage Résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg ze dne 9. listopadu 2020 (CRS/2020/005).

1

(2)  Regulation N.20-08 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg, vydané CSSF dne 3. prosince 2020.

2

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/22

---

Oznámení určené některým osobám, na něž se vztahují omezující opatření stanovená rozhodnutím Rady 2014/145/SZBP a nařízením Rady (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

(2021/C 222/03)

Níže uvedené informace se dávají na vědomí těmto osobám uvedeným v příloze rozhodnutí 2014/145/SZBP (1) a v příloze I nařízení Rady (EU) č. 269/2014 (2) o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny: Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (č. 4), Sergei Vladimirovich ZHELEZNYAK (č. 17), Sergei Ivanovich MENYAILO (č. 37), Vladimir Nikolaevich PLIGIN (č. 51), Oleg Grigorievich KOZYURA (č. 53), Roman Viktorovich LYAGIN (č. 58), Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV (č. 79), Fyodor Dmitrievich BEREZIN (č. 84), Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (č. 108), Vladimir Stepanovich NIKITIN (č. 111), Alexander Mikhailovich BABAKOV (č. 119), Oleg Konstantinovich AKIMOV (č. 121), Ihor Vladymyrovych KOSTENOK (č. 130), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (č. 131), Eduard Aleksandrovich BASURIN (č. 137), Alexandr Vasilievich SHUBIN (č. 138), Andrey Vladimirovich CHEREZOV (č. 158) a Aleksandr Yurevich PETUKHOV (č. 164).

Rada zvažuje zachování omezujících opatření vůči výše uvedeným osobám na základě nových odůvodnění. Těmto osobám se sděluje, že mohou přede dnem 24. června 2021 zaslat Radě žádost o poskytnutí zamýšlených odůvodnění jejich označení, a to na tuto adresu:

Council of the European Union

| General Secretariat |
| --- |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Email: sanctions@consilium.europa.eu |

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Email: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 6.

---

Evropská komise

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/23

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

10. června 2021

(2021/C 222/04)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2174 |
| JPY | japonský jen | 133,35 |
| DKK | dánská koruna | 7,4364 |
| GBP | britská libra | 0,86293 |
| SEK | švédská koruna | 10,0715 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0909 |
| ISK | islandská koruna | 146,80 |
| NOK | norská koruna | 10,1118 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,391 |
| HUF | maďarský forint | 346,14 |
| PLN | polský zlotý | 4,4818 |
| RON | rumunský lei | 4,9223 |
| TRY | turecká lira | 10,3284 |
| AUD | australský dolar | 1,5731 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4739 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,4467 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6932 |
| SGD | singapurský dolar | 1,6129 |
| KRW | jihokorejský won | 1 358,76 |
| ZAR | jihoafrický rand | 16,6091 |
| CNY | čínský juan | 7,7828 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4985 |
| IDR | indonéská rupie | 17 375,34 |
| MYR | malajsijský ringgit | 5,0163 |
| PHP | filipínské peso | 58,129 |
| RUB | ruský rubl | 87,8666 |
| THB | thajský baht | 37,947 |
| BRL | brazilský real | 6,1432 |
| MXN | mexické peso | 23,9905 |
| INR | indická rupie | 88,9732 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2174

JPY

japonský jen

133,35

DKK

dánská koruna

7,4364

GBP

britská libra

0,86293

SEK

švédská koruna

10,0715

CHF

švýcarský frank

1,0909

ISK

islandská koruna

146,80

NOK

norská koruna

10,1118

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,391

HUF

maďarský forint

346,14

PLN

polský zlotý

4,4818

RON

rumunský lei

4,9223

TRY

turecká lira

10,3284

AUD

australský dolar

1,5731

CAD

kanadský dolar

1,4739

HKD

hongkongský dolar

9,4467

NZD

novozélandský dolar

1,6932

SGD

singapurský dolar

1,6129

KRW

jihokorejský won

1 358,76

ZAR

jihoafrický rand

16,6091

CNY

čínský juan

7,7828

HRK

chorvatská kuna

7,4985

IDR

indonéská rupie

17 375,34

MYR

malajsijský ringgit

5,0163

PHP

filipínské peso

58,129

RUB

ruský rubl

87,8666

THB

thajský baht

37,947

BRL

brazilský real

6,1432

MXN

mexické peso

23,9905

INR

indická rupie

88,9732

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/24

---

Oznámení
  o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antisubvenčních opatření

(2021/C 222/05)

1.   Podle čl. 18 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), Komise oznamuje, že pokud nebude zahájen přezkum v souladu s následujícím postupem, pozbudou níže uvedená vyrovnávací opatření platnosti dnem uvedeným v tabulce níže.

2.   Postup

Výrobci v Unii mohou předložit písemnou žádost o přezkum. Tato žádost musí obsahovat dostatečné důkazy o tom, že subvence a újma pravděpodobně přetrvají nebo se obnoví, pokud opatření pozbudou platnosti. Pokud by se Komise rozhodla dotyčná opatření přezkoumat, bude poté dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům v Unii poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.

3.   Lhůta

Výrobci v Unii mohou podat písemnou žádost o přezkum z výše uvedených důvodů tak, aby byla doručena Evropské komisi, Generálnímu ředitelství pro obchod, na adresu European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België (2) kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem uvedeným v tabulce níže.

4.   Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1037.

| Výrobek | Země původu nebo vývozu | Opatření | Odkaz | Datum pozbytí platnosti (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Některé sady uhlíkových elektrod | Indie | Antisubvenční clo | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/421 ze dne 9. března 2017 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037
  (Úř. věst. L 64, 10.3.2017, s. 10). | 11. 3. 2022 |

Výrobek

Země původu nebo vývozu

Opatření

Odkaz

Datum pozbytí platnosti (3)

Některé sady uhlíkových elektrod

Indie

Antisubvenční clo

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/421 ze dne 9. března 2017 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037

(Úř. věst. L 64, 10.3.2017, s. 10).

11. 3. 2022

---

(1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

(3)  Opatření pozbývá platnosti o půlnoci dne uvedeného v tomto sloupci.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/25

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2021/C 222/06)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Public Sector Pension Investment Board („PSP“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board („PSP“, Kanada),

| — | Aviva Plc Group („Aviva“, Spojené království), |
| --- | --- |

—

Aviva Plc Group („Aviva“, Spojené království),

| — | 10 Station Road (Spojené království). |
| --- | --- |

—

10 Station Road (Spojené království).

Podniky PSP a Aviva získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování kontrolu nad celým podnikem 10 Station Road.

Spojení se uskutečňuje nákupem majetku.

2.

| — | podniku PSP: správa penzijních investic do penzijních fondů kanadské federální veřejné služby, kanadských ozbrojených sil, kanadské královské jízdní policie a záložních sil. Podnik spravuje globální diverzifikované portfolio akcií, obligací a jiných cenných papírů s pevným výnosem, jakož i investice do soukromého kapitálu, nemovitostí, infrastruktury, přírodních zdrojů a úvěrových investic, |
| --- | --- |

—

podniku PSP: správa penzijních investic do penzijních fondů kanadské federální veřejné služby, kanadských ozbrojených sil, kanadské královské jízdní policie a záložních sil. Podnik spravuje globální diverzifikované portfolio akcií, obligací a jiných cenných papírů s pevným výnosem, jakož i investice do soukromého kapitálu, nemovitostí, infrastruktury, přírodních zdrojů a úvěrových investic,

| — | podniku Aviva: kótovaná společnost registrovaná ve Spojeném království působící v odvětví pojišťovnictví. Aviva Plc je kótovaná na hlavním trhu londýnské burzy cenných papírů. Skupina Aviva poskytuje širokou škálu pojistných, spořicích a investičních produktů v 16 zemích. Skupina Aviva působí především ve Spojeném království, Francii a Kanadě, ale vykonává činnosti i jinde v Evropě a Asii, |
| --- | --- |

—

podniku Aviva: kótovaná společnost registrovaná ve Spojeném království působící v odvětví pojišťovnictví. Aviva Plc je kótovaná na hlavním trhu londýnské burzy cenných papírů. Skupina Aviva poskytuje širokou škálu pojistných, spořicích a investičních produktů v 16 zemích. Skupina Aviva působí především ve Spojeném království, Francii a Kanadě, ale vykonává činnosti i jinde v Evropě a Asii,

| — | podniku 10 Station Road: komerční nemovitost nacházející se na 10 Station Road v Cambridge, CB1, Spojené království. |
| --- | --- |

—

podniku 10 Station Road: komerční nemovitost nacházející se na 10 Station Road v Cambridge, CB1, Spojené království.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/27

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.10312 — Astorg Asset Management/Solina)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2021/C 222/07)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Astorg Asset Management S.à.r.l. („Astorg“, Lucembursko) a |
| --- | --- |

—

Astorg Asset Management S.à.r.l. („Astorg“, Lucembursko) a

| — | Solina Corporate S.A.S. („Solina“, Francie). |
| --- | --- |

—

Solina Corporate S.A.S. („Solina“, Francie).

Podnik Astorg získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování výhradní kontrolu nad celým podnikem Solina.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

2.

| — | podniku Astorg: soukromé kapitálové investice. Fondy spravované podnikem Astorg investovaly do široké škály odvětví, |
| --- | --- |

—

podniku Astorg: soukromé kapitálové investice. Fondy spravované podnikem Astorg investovaly do široké škály odvětví,

| — | podniku Solina: dodávky aromatických a funkčních složek pro potravinářský průmysl, jakož i pro zákazníky cateringových a maloobchodních stravovacích služeb a odvětví výživy. |
| --- | --- |

—

podniku Solina: dodávky aromatických a funkčních složek pro potravinářský průmysl, jakož i pro zákazníky cateringových a maloobchodních stravovacích služeb a odvětví výživy.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.10312 — Astorg Asset Management/Solina

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/28

---

Zveřejnění specifikace produktu změněné na základě schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012

(2021/C 222/08)

Evropská komise schválila tuto žádost o změnu menšího rozsahu v souladu s čl. 6 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 664/2014 (1).

Žádost o schválení této změny menšího rozsahu je veřejně dostupná v databázi Komise eAmbrosia.

SPECIFIKACE PRODUKTU JAKO ZARUČENÉ TRADIČNÍ SPECIALITY

„KALAKUKKO“

EU č.: TSG-FI-0013-AM01 – 22. června 2020

Členský stát: Finsko

1.   Název, který má být zapsán

„Kalakukko“

2.   Druh produktu (podle přílohy XI)

Třída 2.24 Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

3.   Důvody zápisu do rejstříku

3.1.   Jedná se o produkt, který:

| ☒ | je výsledkem způsobu produkce, zpracování nebo složení odpovídajících tradičním postupům pro dotyčný produkt či potravinu, |
| --- | --- |

☒

je výsledkem způsobu produkce, zpracování nebo složení odpovídajících tradičním postupům pro dotyčný produkt či potravinu,

| ☐ | je vyroben ze surovin nebo přísad, které jsou tradičně používány.
  Tradiční způsob přípravy produktu „Kalakukko“ vyžaduje náplň z ryb a slaniny, která se pak pevně zabalí do hutného a poměrně silného pouzdra ze žitného chleba. Utěsní se tak, že se okraje těsta zvednou nad náplň. Součástí přípravy je také pomalé pečení ryb a masa tradičním způsobem v troubě a s využitím zbytkového tepla trouby. Konečný produkt může být kulatý, oválný nebo podlouhlý. |
| --- | --- |

☐

je vyroben ze surovin nebo přísad, které jsou tradičně používány.

Tradiční způsob přípravy produktu „Kalakukko“ vyžaduje náplň z ryb a slaniny, která se pak pevně zabalí do hutného a poměrně silného pouzdra ze žitného chleba. Utěsní se tak, že se okraje těsta zvednou nad náplň. Součástí přípravy je také pomalé pečení ryb a masa tradičním způsobem v troubě a s využitím zbytkového tepla trouby. Konečný produkt může být kulatý, oválný nebo podlouhlý.

3.2.   Jedná se o název, který:

| ☒ | je tradičně používán jako název konkrétního produktu, |
| --- | --- |

☒

je tradičně používán jako název konkrétního produktu,

| ☐ | označuje tradiční povahu nebo specifickou vlastnost produktu.
  Pouzdro produktu „Kalakukko“ se nejprve zpevní a učiní konzistentnějším krátkým pečením při vysoké teplotě. Náplň z ryb a slaniny se v pouzdru během pomalého pečení v troubě za nízké teploty propeče, získá na šťavnatosti a křehkosti.
  Produkt „Kalakukko“ vydrží dlouho, a tak se stal ideálním „balíčkem k obědu“ pro Finy pracující v lesnictví a zemědělství, kteří trávili pracovní dny daleko od domova. Pouzdro a náplň se doplňují tak, že tvoří kompletní pokrm. Podle tradice vznikl ve středověku v Savu a v Karélii a název „Kalakukko“ se používal pro pečivo s pouzdrem z těsta ze žitné mouky, jež se připravovalo výše popsaným způsobem. |
| --- | --- |

☐

označuje tradiční povahu nebo specifickou vlastnost produktu.

Pouzdro produktu „Kalakukko“ se nejprve zpevní a učiní konzistentnějším krátkým pečením při vysoké teplotě. Náplň z ryb a slaniny se v pouzdru během pomalého pečení v troubě za nízké teploty propeče, získá na šťavnatosti a křehkosti.

Produkt „Kalakukko“ vydrží dlouho, a tak se stal ideálním „balíčkem k obědu“ pro Finy pracující v lesnictví a zemědělství, kteří trávili pracovní dny daleko od domova. Pouzdro a náplň se doplňují tak, že tvoří kompletní pokrm. Podle tradice vznikl ve středověku v Savu a v Karélii a název „Kalakukko“ se používal pro pečivo s pouzdrem z těsta ze žitné mouky, jež se připravovalo výše popsaným způsobem.

4.   Popis

4.1.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název podle bodu 1, včetně hlavních fyzikálních, chemických, mikrobiologických nebo organoleptických vlastností dokládajících jeho specifickou povahu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

„Kalakukko“ je pečený produkt kulatého, oválného nebo podlouhlého tvaru. Má hutné, poměrně silné pouzdro z těsta ze žitné mouky, jehož povrch se nejprve zpevní a učiní konzistentnějším krátkým pečením při vysoké teplotě. Pouzdro během počátečního pečení (při vysoké teplotě) a následného pomalého pečení utěsní náplň z ryb a slaniny, takže se náplň pomalu peče a produkt získává na šťavnatosti a měkkosti. Silné pouzdro zabraňuje vysychání náplně (a chrání ji před mikroorganismy) během přepravy, skladování a prodeje. Pouzdro a náplň se doplňují tak, že produkt „Kalakukko“ je sám o sobě jídlem.

Těsto se rozválí do kulatého, oválného nebo podlouhlého tvaru, náplň z ryb se naskládá do kompaktní hromádky uprostřed těsta a pokryje se slaninou. Uzavírá se tak, že se okraje těsta zvednou nad náplň, přičemž všechny tyto úkony jsou pro tradiční výrobu tohoto pokrmu klíčové.

4.2.   Popis metody produkce produktu, k němuž se vztahuje název podle bodu 1, kterou musí producenti dodržovat, případně včetně povahy a vlastností používaných surovin nebo přísad a metody přípravy produktu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

Příprava se dělí na dvě samostatné fáze: přípravu těsta a přípravu náplně.

Příprava těsta

Smísí se různé druhy mouky (hlavně žitná mouka, trochu pšeničné mouky a možná i mouky ovesné či ječné). Opatrně se přidá voda, aby těsto nebylo příliš řídké. Přidá se sůl a máslo nebo margarín. Na přibližně 1 kg mouky je třeba asi 80–100 g másla nebo margarínu na těsto. Z těsta se vytvaruje kulatý, oválný nebo podlouhlý plát o průměru 15 až 50 cm a tloušťce asi 1,5 cm uprostřed, který se směrem k okraji trochu ztenčuje. Střed těsta lze posypat větším množstvím žitné mouky, aby se do něj nevsákla tekutina z náplně.

Náplň

Náplň tvoří omyté a sušené ryby (např. okoun, síh, plotice, koruška nebo losos). Mohou být nesolené nebo solené. Ryba se položí doprostřed těsta na kompaktní hromádku, a to buď vcelku, nebo v podobě filetů. Mezi vrstvy ryb se podle chuti přidá sůl a máslo/margarín. Hromádka ryb se pokryje plátky slaniny a podle chuti se osolí.

Dalším krokem je uzavření produktu „Kalakukko“. Dvě strany těsta se přetáhnou přes náplň nahoru. Prsty navlhčenými trochou vody se obě strany slepí k sobě. Kalakukko se poté zcela uzavře zatažením ostatních konců těsta. Na závěr se pomocí nože a vody vytvaruje kulatý, oválný nebo podlouhlý tvar.

Výrobek se obvykle pekl pomalu s využitím zbytkového tepla z pece na chléb po běžném pečení. V peci se nechával přes noc. Dnes se peče při teplotě 250–300 °C po dobu 20 minut až jedné hodiny, přičemž se dbá na to, aby pouzdro z těsta neprasklo. V případě potřeby lze pouzdro doplnit dalším vrstvou těsta. Kalakukko se poté vyndá z trouby a teplota v troubě se sníží na 125 až 150 °C. Potře se máslem nebo margarínem a může se také přikrýt hliníkovou folií.

Do těsta, náplně a na mazání lze použít i bezlaktózové máslo/margarin.

Náplň se začne v mírně vyhřáté troubě péct. Pečení trvá několik hodin, případně může probíhat přes noc. Po upečení se Kalakukko tradičně balilo do vlněné látky nebo novin, kde se nechalo dvě až tři hodiny „dojít“. Dnes se tento úkon provádí v troubě nastavené na méně než 100 °C nebo v zásuvce trouby po dobu dvou až tří hodin.

Kalakukko se nesmí péct pomalu při příliš vysoké teplotě, protože pak vznikne spíše suchá verze s tvrdým pouzdrem, jejíž organoleptické vlastnosti neodpovídají tradiční podobě produktu.

4.3.   Popis hlavních prvků vytvářejících tradiční povahu produktu (čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení)

Způsob přípravy pokrmu „Kalakukko“ údajně pochází z doby, kdy zemědělství začalo nahrazovat rybolov a lov. V oblasti finských jezer chtěli lidé využívat malé jedlé druhy ryb, které se těžko připravují jiným způsobem. Jedná se např. o síha, okouna, plotici a korušku. Zrodil se nápad péct ryby v pouzdře z těsta ze žitné mouky. Poté, co se rozšířil chov prasat, se zjistilo, že plátky slaniny zvyšují energetickou hodnotu a dodávají jídlu „Kalakukko“ lepší chuť. Kalakukko bylo ideálním „balíčkem k obědu“ pro Finy pracující v lesnictví a zemědělství, kteří každý den pracovali daleko od domova. Příprava spočívá v pomalém a dlouhém pečení ryb a masa tradičním způsobem. Podle tradice má svůj původ ve středověku v Savu a Karélii. Po druhé světové válce připadla část Karélie Sovětskému svazu a obyvatelstvo regionu bylo přesunuto do jiných částí Finska. Dovednosti a tradice vážící se k produktu „Kalakukko“ se díky tomu rozšířily po celém Finsku. Tradiční přitažlivosti se však stále nejvíce těší v provinciích Savo a Karélie.

---

(1)  Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 17.

---

| 11.6.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 222/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 222/31

---

Zveřejnění žádosti o zápis názvu podle čl. 50 odst. 2 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2021/C 222/09)

Zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1) do tří měsíců po tomto zveřejnění.

SPECIFIKACE PRODUKTU JAKO ZARUČENÉ TRADIČNÍ SPECIALITY

„SALATĂ TRADIȚIONALĂ CU ICRE DE CRAP“

EU č.: TSG-RO-02457 – 16. 4. 2019

Členský stát nebo třetí země: Rumunsko

1.   Název (názvy), který má být zapsán

„Salată tradițională cu icre de crap“

2.   Druh produktu

Třída 1.7 Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané.

3.   Důvody zápisu do rejstříku

3.1.   Jedná se o produkt, který:

| ☐ | je výsledkem způsobu produkce, zpracování nebo složení odpovídajících tradičním postupům pro dotyčný produkt či potravinu; |
| --- | --- |

☐

je výsledkem způsobu produkce, zpracování nebo složení odpovídajících tradičním postupům pro dotyčný produkt či potravinu;

| ☒ | je vyroben ze surovin nebo přísad, které jsou tradičně používány.
  Salata tradițională cu icre de crap je produkt vyrobený ze solených jiker z kapra, solených jiker ze sladkovodních ryb, slunečnicového oleje, sycené vody a citronové šťávy. Salata tradițională cu icre de crap se vyrábí ve dvou variantách, s vařenou cibulí nebo bez ní.
  K přípravě „Salata tradițională cu icre de crap“ se používají jikry z volně žijících nebo uměle chovaných kaprů. Musí být zralé a čerstvé. Musí být bez slupky, šupin či krevních sraženin. Konzistence jiker musí být homogenní a pružná. |
| --- | --- |

☒

je vyroben ze surovin nebo přísad, které jsou tradičně používány.

Salata tradițională cu icre de crap je produkt vyrobený ze solených jiker z kapra, solených jiker ze sladkovodních ryb, slunečnicového oleje, sycené vody a citronové šťávy. Salata tradițională cu icre de crap se vyrábí ve dvou variantách, s vařenou cibulí nebo bez ní.

K přípravě „Salata tradițională cu icre de crap“ se používají jikry z volně žijících nebo uměle chovaných kaprů. Musí být zralé a čerstvé. Musí být bez slupky, šupin či krevních sraženin. Konzistence jiker musí být homogenní a pružná.

3.2.   Jedná se o název, který:

| ☒ | je tradičně používán jako název konkrétního produktu; |
| --- | --- |

☒

je tradičně používán jako název konkrétního produktu;

| ☐ | označuje tradiční povahu nebo specifickou vlastnost produktu.
  Název „Salată tradițională cu icre de crap“ označuje, že při výrobě produktu se po generace vždy používaly určité suroviny a přísady. Slovo „tradiční“ obsažené v názvu zdůrazňuje hlavní charakteristiku výrobku, která je dána použitými surovinami.
  Od standardizace výrobku podle rezortní normy N.I.D. 927-70 N 23, „Salată cu icre de crap“, skupina žadatelů trvale dodržuje způsob přípravy, přičemž používá stejné suroviny a přísady. |
| --- | --- |

☐

označuje tradiční povahu nebo specifickou vlastnost produktu.

Název „Salată tradițională cu icre de crap“ označuje, že při výrobě produktu se po generace vždy používaly určité suroviny a přísady. Slovo „tradiční“ obsažené v názvu zdůrazňuje hlavní charakteristiku výrobku, která je dána použitými surovinami.

Od standardizace výrobku podle rezortní normy N.I.D. 927-70 N 23, „Salată cu icre de crap“, skupina žadatelů trvale dodržuje způsob přípravy, přičemž používá stejné suroviny a přísady.

4.   Popis

4.1.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název podle bodu 1, včetně hlavních fyzikálních, chemických, mikrobiologických nebo organoleptických vlastností dokládajících jeho specifickou povahu

Organoleptické vlastnosti

Charakteristickými rysy výrobku Salată tradițională cu icre de crap jsou jeho vzhled, konzistence, barva, vůně a chuť. Tento kapří kaviár má podobu homogenní pomazánky z rybích jiker a oleje, v němž je zřetelné velké množství jiker. Má krémovou konzistenci bez oddělování oleje. Výrobek má jednotnou barvu. Jedná se o krémově bílou směs, ve které vystupují kapří jikry oranžové barvy. Pokud výrobek obsahuje cibuli, musí být vařena ve vodě. Její použití dodává výrobku mírně nasládlou chuť. Převažující chuť a vůni dodávají výrobku rybí jikry.

Fyzikálně-chemické vlastnosti

| 1. | Obsah vody (vlhkost) |
| --- | --- |

1.

Obsah vody (vlhkost)

maximálně 30 %

| 2. | Tuky |
| --- | --- |

2.

Tuky

minimálně 63 %

| 3. | Sůl (chlorid sodný) |
| --- | --- |

3.

Sůl (chlorid sodný)

maximálně 5 %

| 4. | Bílkoviny |
| --- | --- |

4.

Bílkoviny

minimálně 4 %

| 5. | Kyselost |
| --- | --- |

5.

Kyselost

maximálně 1%

Minimální procentní podíl použitých jiker je 24,5 %, z čehož nejméně 12,5 % tvoří jikry z kapra a nejméně 12 % směs jiker ze sladkovodních ryb.

Salata tradițională cu icre de crap se od ostatních podobných výrobků odlišuje použitými surovinami, podílem použitých jiker (jikry z kapra a směs jiker ze sladkovodních ryb) a absencí konzervačních látek, barviv, látek zvyšujících kyselost, látek určených k aromatizaci a stabilizátorů.

4.2   Popis metody produkce produktu, k němuž se vztahuje název podle bodu 1, kterou musí producenti dodržovat, případně včetně povahy a vlastností používaných surovin nebo přísad a metody přípravy produktu

a)   Povaha a vlastnosti používaných surovin nebo přísad

Jikry z kapra mají vzhled husté hmoty, kterou tvoří stejnoměrná zrnka střední velikosti (velikosti špendlíkové hlavičky), v čerstvém stavu šedozelené barvy; ve stavu zralosti mají oranžovou barvu, homogenní konzistenci střední viskozity a normální příjemnou vůni a chuť.

Směs jiker ze sladkovodních ryb je charakterizována drobnými celými zrny několika druhů ryb z čeledi Cyprinidae (karas stříbřitý, plotice obecná, perlín ostrobřichý, nevytvořené jikry kapra), čeledi Percidae (candát obecný, okoun říční) a čeledi Bramidae (cejn velký), s homogenní konzistencí a načervenalou barvou. Oba druhy jiker se solí pouze nejodovanou mletou kamennou solí bez protispékavých látek.

Použitými složkami jsou slunečnicový olej, přírodní citronová šťáva, sycená voda a v případě varianty produktu vařená cibule. Použití barviv, konzervačních látek, emulgátorů, stabilizátorů, homogenizačních látek nebo potravinářských přídatných látek je vyloučeno.

Slunečnicový olej má čirý vzhled, neobsahuje nerozpuštěné látky ani usazeniny, má tekutou konzistenci a žlutou barvu. Aroma, chuť a vůně typické pro slunečnicový olej. Citronová šťáva má čirý vzhled, specifickou chuť, je bez příměsí, má tekutou konzistenci, nažloutlou barvu. Kyselá chuť, citronová vůně. Sycená voda má čirý vzhled, neobsahuje suspenzi ani nečistoty, je bezbarvá a bez zápachu. Pokud produkt obsahuje cibuli, je jemně nasekaná, pevné konzistence, bíložluté barvy. Aroma, chuť a vůně typické pro cibuli.

K získání 100 kg hotového výrobku se použijí níže uvedené složky v níže uvedených množstvích v souladu s rezortní normou N.I.D. 927-70 N. 23:

| — | solené jikry z kapra – minimálně 12,5 kg |
| --- | --- |

—

solené jikry z kapra – minimálně 12,5 kg

| — | směs slaných jiker ze sladkovodních ryb – minimálně 12 kg |
| --- | --- |

—

směs slaných jiker ze sladkovodních ryb – minimálně 12 kg

| — | slunečnicový olej – 68–69 kg, cca 74–75 l |
| --- | --- |

—

slunečnicový olej – 68–69 kg, cca 74–75 l

| — | sycená voda – 5,8–6,8 l |
| --- | --- |

—

sycená voda – 5,8–6,8 l

| — | citronová šťáva – 0,5–1,5 l |
| --- | --- |

—

citronová šťáva – 0,5–1,5 l

| — | pokud výrobek obsahuje cibuli, vařená cibule, nakrájená – 0,5 kg |
| --- | --- |

—

pokud výrobek obsahuje cibuli, vařená cibule, nakrájená – 0,5 kg

b)   Metoda přípravy produktu

Příprava zahrnuje odebrání jiker, oddělení jiker, sběr jiker, solení jiker, zrání jiker, balení solených jiker, předběžnou úpravu a předchlazení solených jiker, skladování solených jiker, přípravu vařené žluté cibule, vložení solených jiker do výrobního procesu, dávkování a míchání složek, balení výrobku, označování. Všechny operace se vztahují jak na jikry kapra, tak na směs jiker sladkovodních ryb.

b.1)   Odebrání jiker

Odebrání jiker kapra a sladkovodních ryb se provádí tradičními metodami, tedy extrakcí jiker po naříznutí a masáži ryby.

b.2)   Oddělení a sběr jiker

Jikry se od ovariální membrány, v níž jsou uloženy, oddělují jemným tlakem ruky na plastovém nebo nerezovém sítu s oky o velikosti 3 mm, které je nataženo na dřevěném nebo nerezovém rámu typu rámu na vyšívání. Jikry projdou skrz oka síta a shromáždí se v čistých plastových/nerezových nádobách, adhezní zbytky zůstanou na sítu. Tyto kroky se provádějí ručně.

b.3)   Solení a zrání jiker

Shromážděné jikry se poté smíchají s mletou nejodovanou kamennou solí a opatrně se míchají pomocí lopatky, dokud se jejím otáčením nedosáhne homogenního charakteru výrobku a veškerá sůl se nerozpustí. Na 1 kg jiker je třeba přidat 80 g soli. Tento krok se provádí ručně. Jikry se obvykle nechají v soli odležet po dobu 3 dnů. Pokud nasolení do 3 dnů neproběhlo, jikry se promíchají a nechají ještě jeden den odstát.

Pro získání barvy a tvaru se solené jikry nechají zrát při pokojové teplotě (+14 °C až +18 °C). Produkt je považován za plně zralý během 10 dnů po nasolení. Dokončení procesu zrání se zjišťuje z chutě, vůně a barvy. Produkt musí mít specifickou chuť zralých jiker, syrová rybí chuť není povolena. Má specifickou vůni zralých jiker, bez cizorodého pachu. Barva se liší podle druhu: jikry z kapra mají cihlově červenou barvu (tmavý odstín), zatímco směs jiker ze sladkovodních ryb má cihlově červenou barvu (světlý odstín).

b.4)   Balení nasolených jiker

Po dozrání se nasolené jikry balí do plastových nádob nebo sáčků různých objemů.

b.5)   Předběžná úprava a předchlazení

Tato fáze se skládá ze dvou operací, tepelné úpravy a předchlazení. Tyto dvě operace mají za následek posílení membrány a barvy jiker. Tepelná úprava spočívá ve zvýšení teploty na 40 °C po dobu maximálně 3 hodin. Po tomto kroku se nasolené jikry předchlazují v ledové vodě pro další použití.

b.6)   Skladování solených jiker

Nasolené jikry se skladují ve skleněných nádobách nebo ve vakuově uzavřených sáčcích o hmotnosti 2 kg. Skladování je možné v chladicích prostorech, doba použitelnosti je 6 měsíců. Pokud jsou uloženy do mrazicích prostor, mohou být skladovány po dobu jednoho roku až do příštího období odebrání. Tento krok se provádí ručně.

b.7)   Příprava vařené žluté cibule

Do výrobku lze jako přísadu případně použít vařenou cibuli, v takovém případě se získá Salată tradițională cu icre de crap și ceapă. Žlutá cibule se ručně oloupe nožem a každý kus se rozkrojí na polovinu. Dalším krokem po oloupání čerstvé cibule je tepelná úprava vařením, která probíhá bezprostředně po loupání nebo po odebrání potřebného množství z chladicího prostoru. Cibule se vaří ve vodě společně s 15 g nejodované kamenné soli na kilogram cibule. Doba vaření nesmí přesáhnout 10 minut. Po uvaření se voda nechá odkapat a cibule se před nakrájením zchladí. Uvařená a nakrájená cibule se přenese do místnosti pro přípravu jikrového salátu.

b.8)   Vložení do výrobního procesu

Nasolené jikry, které se uchovávají na chladném místě, se přenesou do přípravny salátů. Pokud byly zmrazeny, nechají se během 48 hodin rozmrazit. Do místnosti se také přinese vařená a nakrájená cibule, slunečnicový olej, sycená voda a citronová šťáva. Tento krok se provádí ručně.

b.9)   Dávkování a míchání přísad

Jikry a přísady se do nádoby dávkují ručně. Míchání se provádí spuštěním šlehače, který chvíli pracuje bez oleje, dokud nevznikne viskózní pomazánka s bělavými stopami způsobenými rozpadem jiker. Pokračuje se v míchání, s přidáním malého množství oleje a sycené vody a několika lžic citronové šťávy, aby se olej neoddělil. Postupuje se tak dlouho, dokud není spotřebováno odměřené množství oleje a sycené vody, získaný produkt se ochutná, aby se zjistilo, zda je třeba přidat více přírodní citronové šťávy. Pokud se přidává cibule, jde o cibuli vařenou a nakrájenou. Mechanické je pouze míchání, všechny ostatní operace se provádějí ručně.

b.10)   Balení produktu

Produkt je balen do plastových nebo skleněných nádob různých objemů, hermeticky uzavřených víčky. Tyto operace se provádějí poloautomaticky, tj. dávkování salátu a tepelný svar (těsnicí prvek) se provádí pomocí strojů.

4.3   Popis hlavních prvků propůjčujících produktu tradiční charakter, složení odpovídající tradičnímu postupu pro dotyčný produkt vyrobený ze surovin nebo přísad, které jsou tradičně používané.

Při přípravě „Salată tradițională cu icre de crap“ se používají pouze tyto tradiční přísady: jikry z kapra, směs jiker ze sladkovodních ryb, slunečnicový olej, sycená voda, citronová šťáva, sůl. Jako zahušťovadlo se podle tradice používá směs ze solených a vyzrálých sladkovodních jiker. Do „Salată tradiţională cu icre de crap“ se používá sycená voda, aby se zabránilo tomu, že produkt získá viskózní konzistenci.

Hlavní používanou surovinou jsou nasolené jikry z kapra, které daly produktu „Salată tradițională cu icre de crap“ název. Výzkumy ukazují, že jikry z kapra jsou zmíněny již v roce 1916 v knize Grigora Antipy „Pescaria si pescuitul in Romania“ (Rybolov a rybářství v Rumunsku) na straně 706 v oddíle „c) Jikry ze štiky, kapra a různých sladkovodních ryb“, kde se uvádí, že „při porcování ryb k nasolení se pečlivě odebírají jikry z kaprů a štik a uchovávají se v malém sudu nebo bečce, aby se z nich odstranily slupky. Slupky se oddělují pomocí nástroje, který je v oblasti Delty Dunaje známý jako ‚priboiu‘ nebo ‚praboiu‘ (obyvatelé Turtucaie mu říkají ‚šlehač jiker z kapra‘). Jedná se o tyč dlouhou 80 až 90 cm, zakončenou dvěma křížky (obr. 377), které umožňují kvalitní rozšlehání jiker – jako když se šlehá smetana na máslo – přičemž se slupky zachytávají v křížcích a v soudku zůstávají pouze jikry. Poté se provádí solení, vše se přelévá do speciálních sudů a výrobek se může prodávat.“ (Antipa, 1916)

Druhou důležitou surovinou v receptuře výrobku je „směs jiker ze sladkovodních ryb“. Tato směs je rovněž zmíněna v knize Grigora Antipy „Pescaria si pescuitul în Romania“ (Rybolov a rybářství v Rumunsku) z roku 1916 na straně 706 v části „c) Jikry ze štiky, kapra a různých sladkovodních ryb“ pod názvem „tarama“, kde se uvádí, že „jikry z ostatních druhů kaprovitých, s výjimkou jiker parmy, které jsou často jedovaté, se všechny smíchají a poté důkladně rozbíjejí hůlkou (‚priboiu‘), nasolí se, zabalí a prodávají se jako jikry nižší jakosti pod obchodním názvem ‚tarama‘.“ (Antipa, 1916) Od roku 2010 producenti sdružení vyvíjejí a používají tuto přísadu pod současným názvem směs jiker ze sladkovodních ryb, aby se zabránilo záměně tohoto typu směsi jiker ze sladkovodních ryb s řeckou směsí jiker z mořských ryb prodávanou pod stejným názvem. Směs jiker ze sladkovodních ryb se používá k dosažení správné konzistence produktu a ke zvýraznění chuti solených jiker z kapra, jelikož jde zejména o solené a vyzrálé jikry z čeledi kaprovitých.

Další čtyři prvky používané ve složení tradičního výrobku jsou složky, které se nacházejí v níže uvedené dokumentaci, která popisuje recepturu produktu „Salată tradițională cu icre de crap“ a techniku jeho přípravy. V roce 1937 byl produkt Salată tradițională cu icre de crap považován za předkrm (Thevenin, 1937), za reprezentativní produkt rumunské gastronomie, který se objevil v knize propagující cestovní ruch vydané ve francouzštině pod názvem „Les bons plats roumains“ od Léona Thevenina a v jejím pozdějším vydání v angličtině pod názvem „Savoury Rumanian dishes and Choise Wines“ z roku 1939.

Produkt Salată tradițională cu icre de crap byl ve francouzském vydání výše zmíněné knihy popsán takto: „KAVIÁR Z KAPRA“. Kaviár z kapra má menší jikry. [...] Posolíme je a necháme 24 hodin odležet, poté je jemně rozetřeme v nádobě s horkou vodou a po troškách přidáváme olej a citron jako při přípravě majonézy. Barva se postupně mění na krevetově červenou. Podle chuti se konzumuje s nakrájenou cibulí.“ (Thevenin, 1937)

V roce 1970 vydala autorka Lucretia Oprean knihu „Minuturi alimentare și alte rețete culinare“ (Chuťovky a jiné kulinářské recepty), v níž na straně 137 popisuje přípravu kaviáru z kapřích jiker. K přípravě byly použity jikry z kapra, rostlinný olej, sůl, přírodní citronová šťáva a cibule, přičemž přidání cibule je podle autorky nepovinné a závisí na chuti. „Salata cu icre de crap sau stiuca (15–20 minut). 100 g jiker z kapra nebo štiky, 200 g rostlinného oleje, sůl, citronová šťáva, lžíce nadrobno nakrájené cibule.“ (Oprean, 1970)

V roce 1970 ministerstvo potravinářského průmyslu produkt standardizovalo pod názvem „Salată tradițională cu icre de crap“ prostřednictvím rezortní interní normy – N.I.D. 927-70 N.23, která upravuje povinné suroviny a přísady pro výrobu rybího kaviáru: „Tato interní norma se vztahuje na produkt s názvem ‚Salată de icre‘ (kaviár z jiker) připravený ze solených jiker z kapra, taramy [...] smíchaných s jedlým slunečnicovým olejem. ‚Salată de icre‘ se připravuje ze solených jiker, rafinovaného jedlého oleje, kyseliny citronové a jedlé želatiny.“

Kniha „Rețetar-tip pentru preparate culinare“ (Kniha vzorových receptů pro přípravu pokrmů) z roku 1982 je určena pro organizace veřejného stravování. Obsahuje 1 245 receptů včetně tradičního produktu „Salată cu icre de crap“. Dokument schválilo a vydalo ministerstvo vnitřního obchodu (ředitelství pro stravování) a jeho použití bylo povinné ve všech stravovacích zařízeních. U receptu č. 99 na kaviár z kapra bylo povinné použít: „[...] jikry z kapra, rafinovaný slunečnicový olej, sodovku, citron nebo citrónovou sůl.“ Recepty v knize pocházejí z kulinářského dědictví Rumunska a v jejím úvodu se dočteme: „[...] kniha je inspirována tradiční kuchyní naší země (Rumunsko, pozn. red.) a využívá moderní kulinářské postupy.“ (Ministerul Comertului Interior, 1982)

V roce 1988, v knize „Semipreparatele în bucătăria modernă“ (Polotovary v moderní kuchyni), kterou napsali Stere Stavrositu a Ecaterina Stavrositu, je kaviár z kapra prezentován jako pokrm připravovaný z jiker kapra, sodovky, citronu a soli. (Stavrositu & Stavrositu, 1988)

Všechny tyto dokumentární odkazy, které pokrývají několik desetiletí, zakotvují tradici surovin používaných při přípravě Salata tradițională cu icre de crap.

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

---