# Euroopan unionin C 220/9. k

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 220 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta9. kesäkuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 220

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta9. kesäkuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 559. täysistunto – INTERACTIO, 24.3.2021–25.3.2021 |
| 2021/C 220/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Etätyön haasteet: työajan järjestäminen, työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen ja oikeus olla tavoittamattomissa (puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto) | 1 |
| 2021/C 220/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Etätyö ja sukupuolten tasa-arvo – edellytykset sille, ettei etätyö lisää palkattoman hoiva- ja kotityön epätasaista jakautumista naisten ja miesten välillä ja että sen avulla voidaan edistää sukupuolten tasa-arvoa(puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto) | 13 |
| 2021/C 220/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue(puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto) | 26 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 559. täysistunto – INTERACTIO, 24.3.2021–25.3.2021

2021/C 220/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Etätyön haasteet: työajan järjestäminen, työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen ja oikeus olla tavoittamattomissa (puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto)

1

2021/C 220/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Etätyö ja sukupuolten tasa-arvo – edellytykset sille, ettei etätyö lisää palkattoman hoiva- ja kotityön epätasaista jakautumista naisten ja miesten välillä ja että sen avulla voidaan edistää sukupuolten tasa-arvoa(puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto)

(puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto)

13

2021/C 220/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue(puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto)

(puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto)

26

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 559. täysistunto – INTERACTIO, 24.3.2021–25.3.2021 |
| 2021/C 220/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (EU) 2018/1999 mukainen energiaunionin tilaa koskeva vuoden 2020 katsaus(COM(2020) 950 final) ja Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien EU:n laajuinen arviointi – Vihreän siirtymän ja talouden elpymisen edistäminen yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien avulla(COM(2020) 564 final) | 38 |
| 2021/C 220/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi(COM(2020) 663 final) | 47 |
| 2021/C 220/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja asetuksen (EU) N:o 347/2013 kumoamisesta(COM(2020) 824 final – 2020/0360 (COD)) | 51 |
| 2021/C 220/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tulliliiton vieminen seuraavalle tasolle: toimintasuunnitelma(COM(2020) 581 final) | 56 |
| 2021/C 220/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin tullialan yhdennetyn palveluympäristön perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 952/2013 muuttamisesta(COM(2020) 673 final – 2020/306 (COD)) | 62 |
| 2021/C 220/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Strateginen ennakointiraportti 2020 – Strateginen ennakointi – edellytysten luominen Euroopan selviytymiskyvyn parantamiseksi(COM(2020) 493 final) | 67 |
| 2021/C 220/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n vähittäismaksustrategia (COM(2020) 592 final) | 72 |
| 2021/C 220/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten(COM(2020) 628 final) | 79 |
| 2021/C 220/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön kasvinjalostajanoikeuksien voimassaolon pidentämisestä parsalajien sekä kukkasipuleiden, puuvartisten marjapensaiden ja puuvartisten koristepensaiden lajiryhmien osalta(COM(2021) 36 final – 2021/0019 (COD)) | 86 |
| 2021/C 220/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin (EU) 2017/2397 muuttamisesta kolmansien maiden todistusten tunnustamista koskevien siirtymätoimenpiteiden osalta(COM(2021) 71 final – 2021/0039 (COD)) | 87 |
| 2021/C 220/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille (COM(2020) 57 final), Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma(COM(2020) 641 final) ja Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoden 2020 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta(COM(2020) 660 final) | 88 |
| 2021/C 220/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja Euroopan keskuspankille – Järjestämättömien lainojen käsittely covid-19-pandemian jälkeen(COM(2020) 822 final) | 98 |
| 2021/C 220/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa(COM(2020) 682 final – 2020/310-COD) | 106 |
| 2021/C 220/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kriittisiin raaka-aineisiin liittyvä häiriönsietokyky: miten lisätä toimitusvarmuutta ja kestävyyttä(COM(2020) 474 final) | 118 |
| 2021/C 220/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Akkujen kestävyysvaatimukset EU:ssa(COM(2020) 798 final – 2020/353(COD)) | 128 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 559. täysistunto – INTERACTIO, 24.3.2021–25.3.2021

2021/C 220/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (EU) 2018/1999 mukainen energiaunionin tilaa koskeva vuoden 2020 katsaus(COM(2020) 950 final) ja Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien EU:n laajuinen arviointi – Vihreän siirtymän ja talouden elpymisen edistäminen yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien avulla(COM(2020) 564 final)

(COM(2020) 950 final)

(COM(2020) 564 final)

38

2021/C 220/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi(COM(2020) 663 final)

(COM(2020) 663 final)

47

2021/C 220/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja asetuksen (EU) N:o 347/2013 kumoamisesta(COM(2020) 824 final – 2020/0360 (COD))

(COM(2020) 824 final – 2020/0360 (COD))

51

2021/C 220/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tulliliiton vieminen seuraavalle tasolle: toimintasuunnitelma(COM(2020) 581 final)

(COM(2020) 581 final)

56

2021/C 220/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin tullialan yhdennetyn palveluympäristön perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 952/2013 muuttamisesta(COM(2020) 673 final – 2020/306 (COD))

(COM(2020) 673 final – 2020/306 (COD))

62

2021/C 220/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Strateginen ennakointiraportti 2020 – Strateginen ennakointi – edellytysten luominen Euroopan selviytymiskyvyn parantamiseksi(COM(2020) 493 final)

(COM(2020) 493 final)

67

2021/C 220/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n vähittäismaksustrategia (COM(2020) 592 final)

(COM(2020) 592 final)

72

2021/C 220/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten(COM(2020) 628 final)

(COM(2020) 628 final)

79

2021/C 220/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön kasvinjalostajanoikeuksien voimassaolon pidentämisestä parsalajien sekä kukkasipuleiden, puuvartisten marjapensaiden ja puuvartisten koristepensaiden lajiryhmien osalta(COM(2021) 36 final – 2021/0019 (COD))

(COM(2021) 36 final – 2021/0019 (COD))

86

2021/C 220/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin (EU) 2017/2397 muuttamisesta kolmansien maiden todistusten tunnustamista koskevien siirtymätoimenpiteiden osalta(COM(2021) 71 final – 2021/0039 (COD))

(COM(2021) 71 final – 2021/0039 (COD))

87

2021/C 220/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille (COM(2020) 57 final), Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma(COM(2020) 641 final) ja Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoden 2020 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta(COM(2020) 660 final)

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille

(COM(2020) 641 final)

(COM(2020) 660 final)

88

2021/C 220/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja Euroopan keskuspankille – Järjestämättömien lainojen käsittely covid-19-pandemian jälkeen(COM(2020) 822 final)

(COM(2020) 822 final)

98

2021/C 220/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa(COM(2020) 682 final – 2020/310-COD)

(COM(2020) 682 final – 2020/310-COD)

106

2021/C 220/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kriittisiin raaka-aineisiin liittyvä häiriönsietokyky: miten lisätä toimitusvarmuutta ja kestävyyttä(COM(2020) 474 final)

(COM(2020) 474 final)

118

2021/C 220/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Akkujen kestävyysvaatimukset EU:ssa(COM(2020) 798 final – 2020/353(COD))

(COM(2020) 798 final – 2020/353(COD))

128

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 559. täysistunto – INTERACTIO, 24.3.2021–25.3.2021

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Etätyön haasteet: työajan järjestäminen, työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen ja oikeus olla tavoittamattomissa”

(puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto)

(2021/C 220/01)

| Esittelijä: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Carlos Manuel TRINDADE

| Neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin lausuntopyyntö | 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 11.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon nro | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 221/15/20 |

Neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin lausuntopyyntö

26.10.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

11.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon nro

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

221/15/20

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | ETSK toteaa, että covid-19-pandemian yhteydessä etätyö on myötävaikuttanut talouden toiminnan jatkumiseen ja työllisyyden turvaamiseen jäsenvaltioissa sekä vähentänyt toimintatappioita. Miljoonat työntekijät Euroopassa – Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) arvioiden mukaan noin 40 prosenttia – ovat ryhtyneet työskentelemään kotoa käsin. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tarkasteltaessa tilannetta Euroopassa ennen pandemiaa, voidaan havaita, että etätyön suhteellinen osuus oli tuolloin Yhdysvaltoihin ja Japaniin verrattuna pienempi – alle puolet niiden osuudesta. Toisaalta pandemia on nopeuttanut siirtymistä etätyöskentelyyn, josta on tullut korvaamaton tekijä taudin torjunnassa. Tämä tarkoittaa sitä, että yrityksillä, työntekijöillä ja yhteiskunnalla on edessään valtavia haasteita. Tästä pandemiasta on luonnollisesti paljon opiksi otettavaa, minkä ansiosta voidaan parantaa etätyöhön liittyviä mahdollisuuksia ja poistaa siihen liittyviä riskejä. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ETSK antaa tässä yhteydessä tunnustusta Euroopan tason työmarkkinaosapuolille kaukonäköisyydestä, kun ne tekivät vuonna 2002 sopimuksen etätyöstä. ETSK kehottaa jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolia jatkamaan työmarkkinavuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja sekä määrittelemään kullekin jäsenvaltiolle ja kuhunkin alakohtaiseen tilanteeseen soveltuvat säännöt ja menettelyt. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ETSK katsoo, että on löydettävä ratkaisuja, joissa otetaan huomioon talouden digitalisaatio ja siirtyminen kohti entistä kestäväpohjaisempaa kehitystä ja vallitsevan eriarvoisuuden vähenemistä. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan etätyötä koskevan vuoden 2002 sopimuksen ja digitalisaatiota koskevan vuoden 2020 sopimuksen täytäntöönpanoa. Pandemiasta saatujen kokemusten pohjalta EU:ssa ja jäsenvaltioissa voitaisiin muuttaa nykyisiä säännöksiä ja luoda uusia säännöksiä etätyön hyvien puolien edistämiseksi ja työntekijöiden perusoikeuksien suojelemiseksi. ETSK toteaa, että työajan järjestäminen, työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvät riskit, työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen, oikeus olla tavoittamattomissa ja työntekijöiden oikeuksien toteutuminen etätyössä ovat seikkoja, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Tahti, jolla teknologia muuttuu työelämässä ja käyttöön otetaan uusia työskentelytapoja, kiihtyy kaiken aikaa, ja on tarpeen varmistaa, että säännöt ja käytännöt soveltuvat tulevaisuuden uudenlaisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden on yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa varmistettava, että etätyötä varten on olemassa asianmukaiset kansalliset puitteet, joissa määritellään pelisäännöt etätyöstä kiinnostuneille yrityksille ja työntekijöille. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ETSK kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että direktiivi työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön asianmukaisesti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ETSK korostaa, että Euroopan tason työmarkkinaosapuolten väliset, vuosina 2002 ja 2020 tehdyt sopimukset sisältävät keskeiset periaatteet, joiden avulla voidaan hyödyntää etätyön myönteisiä vaikutuksia ja minimoida sen kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ETSK katsoo, että sääntelyn kannalta olennaista on varmistaa, että etätyö on vapaaehtoista ja että siitä on mahdollista siirtyä pois ja että etätyöntekijöillä on samat yksilölliset ja kollektiiviset oikeudet kuin vastaavilla työntekijöillä yrityksissä, joille he työskentelevät. Työ on muun muassa organisoitava niin, että varmistetaan vastaava työtaakka, ja etätyöjärjestelyt on vahvistettava kirjallisesti. Tarvittaessa on otettava käyttöön erityisiä toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan etätyöntekijöiden oikeuksien toteutuminen: Tämä koskee myös työterveyttä ja -turvallisuutta. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ETSK toteaa, että on tärkeää määritellä selkeästi kaikki laitteisiin, vastuisiin ja kustannuksiin liittyvät kysymykset ennen etätyön aloittamista. ETSK katsoo, että työnantajatahot ovat pääsääntöisesti vastuussa etätyössä tarvittavien laitteiden tarjoamisesta, asentamisesta ja ylläpidosta. Työnantajan olisi katettava suoraan etätyöstä aiheutuvat kustannukset, erityisesti ne, jotka liittyvät viestintään (kulutushyödykkeet, matkapuhelinyhteydet, internet). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ETSK ehdottaa, että yritysten on käytettävä etätyön alalla unionin ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöä sekä jäsenvaltio-, alue-, toimiala- ja yritystason työehtosopimusneuvotteluissa saavutettuja sopimuksia noudattaen asianmukaisia mekanismeja, jotka mahdollistavat normaalin työajan ja ylityön mittaamisen. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ETSK katsoo, että työajan seuranta- ja rekisteröintimenetelmissä on tähdättävä tiukasti tähän tavoitteeseen, niiden on oltava työntekijöiden tiedossa, eivätkä ne saa olla tungettelevia ja työntekijöiden yksityisyyttä loukkaavia. Niissä on myös otettava huomioon sovellettavat tietosuojaperiaatteet. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ETSK tähdentää, ettei etätyöntekijöitä saa asettaa työelämässä epäedulliseen asemaan. Tämä koskee etenkin heidän urakehitystään, jatkokoulutusta, yrityksen sisäisten tietojen saatavuutta, ammattiyhdistystoimintaa ja -edustusta, erityisiä työntekijöiden oikeuksia (työterveyshuolto, vakuutukset jne.) ja yrityksessä sovellettavien muiden erityisten oikeuksien käyttöä. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ETSK katsoo, että etätyön vaikutuksia koskevien tutkimusten pohjalta on käynnistettävä Euroopan komission, ILO:n ja OECD:n yhteinen prosessi ILO:n yleissopimuksen laatimiseksi etätyöstä. ETSK katsoo myös, että säällisten etätyöolosuhteiden olisi oltava osa ihmisarvoista työtä koskevaa ILO:n ohjelmaa ja vastaavia kansallisia ohjelmia. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Etätyön käsitteistöä ja taustaa

| 2.1. | Käsillä olevassa lausunnossa vastataan puheenjohtajavaltio Portugalin esittämiin kysymyksiin etätyön haasteista työajan järjestämisessä, työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisessa ja oikeudessa olla tavoittamattomissa pyrkimyksenä edistää eurooppalaista sosiaalista mallia. Näihin kysymyksiin sisältyy sukupuoliulottuvuus, jota kuitenkin käsitellään erillisessä lausunnossa (asiakokonaisuus SOC/662) niin, että lausunnot täydentävät toisiaan. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ETSK arvostaa ILO:n ja Eurofoundin tekemää työtä etätyön menetelmien ja käsitteiden alalla, sillä ne mahdollistavat tietojen vertailun unionin tasolla ja kansainvälisesti (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tässä asiakirjassa ETSK käyttää termiä ”etätyö” tarkoittamaan ammatillista toimintaa, jota työntekijät harjoittavat etäjärjestelyin yrityksen tilojen ulkopuolella tieto- ja viestintätekniikkaa käyttäen. Paikka, missä työ suoritetaan, ja tieto- ja viestintätekniikan hyödyntäminen ovatkin kaksi etätyön keskeistä ominaispiirrettä. ETSK toteaa, että on eri tapoja tehdä etätyötä riippuen voimassa olevasta kansallisesta lainsäädännöstä ja vallitsevista kansallisista käytännöistä. Tässä lausunnossa keskitytään palkattujen työntekijöiden tekemään etätyöhön, eikä siinä tarkastella itsenäisiin ammatinharjoittajiin liittyviä kysymyksiä, joita on käsiteltävä tulevaisuudessa erillisessä lausunnossa. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Etätyötä on pyritty sääntelemään. Vaikka eurooppalaisella tai kansainvälisellä tasolla ei ole etätyötä koskevia erityisiä direktiivejä tai normeja, EU:lla on käytettävissään sovellettavissa olevia välineitä, joista voidaan mainita muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/88/EY (2) työajan järjestämisestä, neuvoston direktiivi 89/391/ETY (3) työturvallisuudesta ja -terveydestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1152 (4) avoimista ja ennakoitavista työehdoista Euroopan unionissa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1158 (5) työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta. ETSK kehottaa jäsenvaltioita saattamaan nämä direktiivit tehokkaasti osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Myös Euroopan tason työmarkkinaosapuolet ovat olleet valppaina tällä alalla. Vuonna 2002 allekirjoitettiin etätyötä koskeva itsenäinen puitesopimus, mutta täytäntöönpano on ollut epäyhtenäistä EU:n eri osissa. Siinä painotetaan seuraavia näkökohtia: etätyön vapaaehtoisuus; yhdenvertainen kohtelu yrityksen vastaavien työntekijöiden kanssa erityisesti työmäärän, koulutukseen pääsyn ja kollektiivisten oikeuksien osalta; mahdollisuus etätyön lopettamiseen; se, ettei etätyöhön siirtyminen muuta työntekijän asemaa; etätyöntekijän yksityisyyden kunnioittaminen; tietosuoja sekä työterveys- ja työturvallisuusnormien noudattaminen. Jotta varmistetaan, että terveys- ja -turvallisuusnormeja sovelletaan oikein, työnantajalla, ammattijärjestöllä tai työntekijän edustajilla ja muilla asiaankuuluvilla viranomaisilla on pääsy työpaikalle kansallisen lainsäädännön ja työehtosopimusneuvottelujen asettamissa rajoissa. Jos etätyöntekijä työskentelee kotonaan, pääsy edellyttää ennakkoilmoitusta ja etätyöntekijän hyväksyntää. Etätyöntekijällä on oikeus pyytää tarkastuskäyntejä. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Euroopan tason työmarkkinaosapuolet allekirjoittivat kesäkuussa 2020 digitalisaatiota koskevan itsenäisen puitesopimuksen, joka kattaa nimenomaan seuraavat neljä erityistä aihealuetta: digitaaliset taidot ja työsuhdeturva, tavoitettavissa ja tavoittamattomissa olemisen tavat, tekoäly ja määräysvallan pysyminen ihmisellä, ihmisarvon kunnioittaminen ja valvonta. ETSK pitää tarpeellisena arvioida mahdollisimman pian tämän sopimuksen määräysten täytäntöönpanon tuloksia. Komitea kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia edistämään sopimuksen nopeaa ja asianmukaista täytäntöönpanoa. SEUT-sopimuksen määräysten (151 artikla ja sitä seuraavat artiklat) mukaisesti voitaisiin mahdollisesti käynnistää EU:n tasolla ja/tai jäsenvaltiotasolla lainsäädäntöaloite, jotta voidaan suojata työntekijöiden oikeus olla tavoittamattomissa ja panna se täytäntöön. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Myös Euroopan tason työmarkkinaosapuolet ovat tehneet ja tekevät jatkossakin merkittävää työtä monilla aloilla. Lausunnon liitteenä on luettelo etätyön ja digitalisaation alalla tehdyistä sopimuksista. Vaikka luettelo ei ole tyhjentävä, se antaa osviittaa ponnisteluista työmarkkinavuoropuhelun puitteissa. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Jäsenvaltioiden tasolla työlainsäädännössä säännellään tiettyjä etätyön kannalta keskeisiä seikkoja – esimerkiksi työajan kesto ja järjestäminen, alisteiset työsuhteet sekä työterveys ja -turvallisuus – erityisin säännöksin, joihin sisältyy muun muassa vaatimus kirjallisesta työsopimuksesta. Etätyötä koskeva puitesopimus on vaikuttanut hyväksyttyjen sääntöjen sisältöön. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Etätyöstä on käyty ja käydään jatkossakin työehtosopimusneuvotteluja, ja siitä on laadittu kansallisella, toimialakohtaisella tai yritystasolla sopimuksia (eräissä tapauksissa kolmikantasopimuksia), joiden sisältöön on vaikuttanut myös vuoden 2002 eurooppalainen sopimus. Neuvotteluja käydään usein yritystasolla, joten sopimusten sisällöstä tiedetään vähän (6). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Itä-Euroopan jäsenvaltiot ovat poikkeus tästä todellisuudesta. ETSK kehottaa kyseisten jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolia neuvottelemaan tai ajantasaistamaan etätyötä koskevia yleissopimuksia. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Vuonna 2015 toteutetusta Euroopan työolotutkimuksesta saatujen tietojen mukaan etätyötä tekevien työntekijöiden osuus oli korkea Pohjoismaissa – Tanskassa (37 prosenttia) ja Ruotsissa (33 prosenttia) – ja Alankomaissa (30 prosenttia), keskitasolla esimerkiksi Luxemburgissa (26 prosenttia), Ranskassa (25 prosenttia), Virossa (24 prosenttia), Belgiassa (24 prosenttia) ja Suomessa (24 prosenttia) ja alhainen puolessa EU:n jäsenvaltioista, toisin sanoen 12–13 prosenttia (Saksa, Espanja, Bulgaria, Liettua, Romania) tai 7–11 prosenttia (Italia, Tšekki, Puola, Slovakia, Portugali ja Unkari). Todettakoon, että yleisesti ottaen luokka ”satunnainen etätyö” kattaa puolet etätyöntekijöistä, ja hieman alle neljäsosa tekee ”säännöllistä etätyötä” (kotona tehtävä etätyö) (7). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Mainittakoon muutamia tuloksia tuoreesta tutkimuksesta (8): |
| --- | --- |

2.12.

| 2.12.1. | Vuonna 2019 ainoastaan 5,4 prosenttia työvoimasta 27 jäsenvaltion EU:ssa työskenteli tavallisesti kotoa käsin – osuus pysyi viime vuosikymmenellä käytännössä muuttumattomana. Vuosina 2009–2019 niiden työntekijöiden osuus, jotka tekivät toisinaan etätyötä, nousi kuitenkin vuoden 2009 5,2 prosentista 9 prosenttiin vuonna 2019. ILO:n tutkimusten mukaan etätyötä tekevien osuus (liikkuva etätyö mukaan luettuna) EU:n koko työvoimasta on 8 prosenttia; vastaavat osuudet ovat Yhdysvalloissa 20 prosenttia ja Japanissa 16 prosenttia (9). |
| --- | --- |

2.12.1.

| 2.12.2. | Etätyön yleisyys vaihtelee suuresti aloittain ja ammateittain, ja se on erityisen yleistä tieto- ja teknologia-aloilla ja osaamisintensiivisillä aloilla sekä lisäksi korkean osaamistason ammattilaisten keskuudessa. Jäsenvaltioiden tuotantorakenne, työllisyyden jakautuminen yritysten koon mukaan, itsenäisten ammatinharjoittajien osuus ja työntekijöiden digitaaliset taidot ovat eräitä tekijöitä, jotka selittävät etätyön yleisyyden eroja ja vaihteluja jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

2.12.2.

| 2.12.3. | Erot etätyömahdollisuuksissa ja työntekijöiden saamassa suojelussa voivat lisätä eriarvoisuutta työntekijöiden välillä, myös kun ajatellaan sukupuoliulottuvuutta, jota käsitellään asiakokonaisuuteen SOC/622 kuuluvassa lausunnossa. Tähän ongelmaan on löydettävä ratkaisu. |
| --- | --- |

2.12.3.

| 2.12.4. | Työntekijöiden digitaalisten taitojen kehittäminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan vastata teknologisen muutoksen ja uusien työskentelytapojen mukanaan tuomiin haasteisiin (vuonna 2019 alle 25 prosenttia EU:n yrityksistä sai koulutusta digitaalisten taitojen alalla osuuden vaihdellessa Romanian 6 prosentista Suomen 37 prosenttiin). |
| --- | --- |

2.12.4.

| 2.13. | Covid-19-pandemian myötä miljoonat työntekijät Euroopassa ovat siirtyneet työskentelemään kotoa käsin, ja Eurofound arvioi, että noin 40 prosenttia on aloittanut kokoaikaisen etätyön pandemian seurauksena. Useimmissa tapauksissa tämä on pakollista viranomaisten terveysvalvontasyistä tekemien päätösten vuoksi. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | ETSK viittaa tässä yhteydessä lukuisiin lausuntoihinsa (10), jotka liittyvät työn tulevaisuuteen, digitalisaatioon, työajan järjestämiseen sekä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamiseen. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Etätyön mahdollisuudet ja riskit

| 3.1. | Yritysten kannalta etätyö voi parantaa tuottavuutta, mutta se voi synnyttää ongelmia organisaatiokulttuurin ja työn organisoinnin suhteen. Yritysten näkökulmasta etätyön hyödyntämiseen liittyy useita tavoitteita, joista voidaan mainita muun muassa seuraavat (11):






  i. | Organisoidaan työ tulosten pohjalta siten, että työntekijöiden itsenäisyys ja vastuu tuloksista lisääntyy. |
| --- | --- | --- |

3.1.

i.

Organisoidaan työ tulosten pohjalta siten, että työntekijöiden itsenäisyys ja vastuu tuloksista lisääntyy.

| ii. | Työskentelyn tuottavuus ja tehokkuus paranee (vähemmän keskeytyksiä). |
| --- | --- |

ii.

Työskentelyn tuottavuus ja tehokkuus paranee (vähemmän keskeytyksiä).

| iii. | Säästetään tilaa toimitiloissa/toimistoissa ja vähennetään tiloihin liittyviä kustannuksia. |
| --- | --- |

iii.

Säästetään tilaa toimitiloissa/toimistoissa ja vähennetään tiloihin liittyviä kustannuksia.

| iv. | Helpotetaan tiettyihin ryhmiin kuuluvien työntekijöiden työhönpääsyä (työntekijät, joilla on hoitovelvoitteita tai liikuntavamma). |
| --- | --- |

iv.

Helpotetaan tiettyihin ryhmiin kuuluvien työntekijöiden työhönpääsyä (työntekijät, joilla on hoitovelvoitteita tai liikuntavamma).

| 3.2. | Työntekijöiden kannalta etätyö voi helpottaa työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista ja vähentää työmatkakustannuksia. Yleisesti ottaen etätyö voi mahdollistaa entistä suuremman itsenäisyyden ja parantaa keskittymistä ja tuottavuutta (12). Itsenäisyys ei kuitenkaan aina poista terveyteen ja hyvinvointiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia ja voi jopa johtaa työtahdin kiristymiseen, kun siihen yhdistyy liiallinen työtaakka ja organisaatiokulttuuri, jossa painotetaan kilpailua ja vaaditaan huipputasoisia työsuorituksia, mikä johtaa liialliseen työtaakkaan (josta ei makseta korvausta) ja riittämättömiin lepoaikoihin (13). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ETSK korostaa, että etätyö on myönteinen tekijä kestävän kehityksen, talouden hiilestä irtautumisen sekä kaupunkiliikenteen edistämisen kannalta. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ETSK toteaa, että etätyö on vähentänyt merkittävästi covid-19-pandemian kielteisiä vaikutuksia. Etätyön huomattava lisääntyminen on mahdollistanut sen, että monet talouden alat ovat pysyneet elinvoimaisina. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ETSK toteaa, että työ- ja vapaa-ajan välinen häilyvä raja voi johtaa tosiasiallisen työajan pitenemiseen ja työtahdin kiristymiseen, vaikeuksiin työstä irtautumisessa sekä perheelle jäävän ajan vähenemiseen. Työajan mittaaminen ja seuranta on suuri haaste jäsenvaltioiden työsuojeluviranomaisille, ja siihen on aiheellista vastata asianmukaisesti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tutkimuksista käy ilmi, että työntekijöille aiheutuu erinäisiä riskejä. Riskit eivät liity ainoastaan eristyksissä olon eri muotoihin – esimerkiksi stressi, masennus ja ahdistus –, vaan myös tuki- ja liikuntaelimistön ongelmiin, päänsärkyyn, väsymykseen, unihäiriöihin ja uusiin digitaalisiin ilmiöihin, kuten virtuaaliseen sairausläsnäoloon. Sairausläsnäolojen vaikutus työelämään vaihtelee. Eurofoundin mukaan osa työntekijöistä suhtautuu siihen kielteisesti, kun taas toiset ovat tyytyväisiä voidessaan työskennellä kotoa käsin sen sijaan, että menisivät työnantajan tiloihin tuntiessaan vointinsa huonoksi. Tämä ei kuitenkaan saisi rajoittaa oikeutta sairauslomaan. Etätyö aiheuttaa myös merkittäviä ongelmia, jotka liittyvät esimerkiksi ammattiyhdistystoiminnan organisoimiseen ja siihen osallistumiseen, näkymättömyyteen, yksityisyyden loukkaamiseen ja työntekijöiden hajallaan olemiseen. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ETSK toteaa, että etätyöhön liittyy muitakin riskejä, kuten kyberturvallisuusriskejä, joihin on puututtava asianmukaisesti, jotta voidaan suojella yrityksiä ja etätyöntekijöiden yksityisyyttä. Toinen etätyöhön liittyvä riski on mahdollinen kielteinen vaikutus organisaatiokulttuuriin tavaroita ja palveluja tuottavissa yksiköissä tai yhdistys- ja/tai vapaaehtoistoimintaan liittyvissä rakenteissa. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Etätyö edellyttää tieto- ja viestintäteknisiä taitoja, laitteiden ja palvelujen saatavuutta sekä työskentelyyn soveltuvia asuinoloja ja muita olosuhteita, mikä nostaa esiin kysymyksen taloudellisesta ja sosiaalisesta eriarvoisuudesta. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ETSK on tietoinen siitä, että etätyö voi helpottaa tiettyjen syrjittyjen ryhmien, erityisesti vammaisten henkilöiden, raskaana olevien naisten ja yksinhuoltajien, pääsyä työmarkkinoille, sillä he kohtaavat usein rakenteellisia esteitä työllistymisessä. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ETSK katsoo, että sääntelyn kannalta olennaista on varmistaa, että etätyö on vapaaehtoista ja että siitä on mahdollista siirtyä pois – paitsi kun pandemian kaltaisissa poikkeustilanteissa viranomaiset määräävät etätyöhön – ja että etätyöntekijöillä on samat yksilölliset ja kollektiiviset oikeudet kuin vastaavilla työntekijöillä yrityksissä, joille he työskentelevät. Etätyöjärjestelyt on myös vahvistettava kirjallisesti. Tarvittaessa on otettava käyttöön erityisiä toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan etätyöntekijöiden oikeuksien toteutuminen ja yhdenvertainen kohtelu suhteessa muihin työntekijöihin. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ETSK katsoo, että etätyön sääntelyllä voidaan varmistaa säälliset työolot ja vähentää osaltaan eriarvoisuutta ja työssäkäyvien köyhyyttä (14). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ETSK katsoo, että työnantajatahot ovat vastuussa koulutuksesta sekä etätyössä tarvittavien laitteiden tarjoamisesta, asentamisesta ja ylläpidosta. Työnantajan olisi katettava suoraan etätyöstä aiheutuvat kustannukset, erityisesti ne, jotka liittyvät viestintään (kulutushyödykkeet, matkapuhelinyhteydet, internet). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | On huolehdittava kaikista tarvittavista toimenpiteistä etätyöhön liittyvien tietojen, erityisesti etätyöntekijöiden yksityisten tietojen, suojaamiseksi. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ETSK panee merkille, että etätyöntekijöiden toiminnan tarkkailu-, valvonta- ja seurantajärjestelmät ovat yleistyneet merkittävästi suuressa osassa yrityksiä. ETSK suosittaa, että näiden valvontavälineiden käytössä otetaan huomioon tietosuojaperiaatteet ja että sitä tarvittaessa säädellään tulevassa EU:n lainsäädännössä ja/tai käsitellään jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten jäsenvaltio-, alue-, toimiala- ja yritystasolla käymissä työehtosopimusneuvotteluissa. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Etätyön haasteet

4.1.   Työajan järjestäminen

| 4.1.1. | ETSK toteaa, että tutkimusten päätelmissä ollaan yksimielisiä etätyön vaikutuksista työaikaan ja mainitaan pitkät työajat etätyön suurimpana haittana (15). Etätyön ansiosta työntekijät pystyvät jäsentämään työpäivänsä ja välttämään matkustamisen kodin ja työpaikan välillä, mutta vastaavasti se johtaa siihen, että työskentely jatkuu illalla ja viikonloppuisin. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan tason työmarkkinaosapuolet ovat hiljattain päässeet yhteisymmärrykseen siitä, että säännölliset keskustelut esimiesten ja työntekijöiden ja/tai heidän edustajiensa välillä työajoista ja työprosesseista (16) on yksi niistä toimenpiteistä, joita on tarkasteltava osana sopimuksen perustana olevaa yhteistä kumppanuusprosessia. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Eurofoundin tutkimuksesta (17) käy ilmi seuraavaa: |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.3.1. | Säännöllisessä etätyössä noin 30 prosenttia työntekijöistä työskentelee vapaa-ajalla päivittäin tai useita kertoja viikossa. Noin 50 prosentilla työntekijöistä työ keskeytyy ennakoimattomien työtehtävien hoitamisen takia ja noin 20 prosenttia työntekijöistä työskentelee yli 48 tuntia viikossa (noin 30 prosenttia liikkuvan etätyön tekijöistä ja 10 prosenttia satunnaisen etätyön tekijöistä). |
| --- | --- |

4.1.3.1.

| 4.1.3.2. | Säännöllisessä etätyössä noin 40 prosentilla työntekijöistä lepoaika jää alle 11 tuntiin (noin 25 prosentilla satunnaisen etätyön tekijöistä ja noin 60 prosentilla liikkuvan etätyön tekijöistä). |
| --- | --- |

4.1.3.2.

| 4.1.4. | Eurofoundin kyselytutkimusten mukaan työtahdin kiristyminen on yleinen ongelma Euroopan maissa (esimerkiksi 37 prosenttia työntekijöistä mainitsee tiukentuneet määräajat) ja on yleisempää etätyöntekijöiden – erityisesti liikkuvien etätyöntekijöiden – keskuudessa (18). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | On arvioitava tieto- ja viestintäteknisten laitteiden intensiivisen käytön, kuten päätetyöskentelyn tai älypuhelimilla tehtävän työn, vaikutuksia terveyteen ja hyvinvointiin. Kielteiset vaikutukset, joita etätyö voi vahvistaa, ovat psykologinen paine (stressi), silmien rasittuminen, ahdistuneisuus, päänsärky, väsymys, unihäiriöt sekä tuki- ja liikuntaelinongelmat (19). |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Vaikka onkin olemassa etätyöhön sovellettavia eurooppalaisia normeja, on arvioitava, ovatko työaikadirektiivi ja muut kohdassa 2.4 mainitut direktiivit sekä etätyötä koskeva sopimus (2002) ja digitalisaatiota koskeva sopimus (2020) riittäviä etätyöntekijöiden suojelemiseksi (20). ETSK panee tässä yhteydessä merkille EU:n oikeuskäytännön merkityksen, sillä siinä todetaan, että ”[– –] jäsenvaltioiden on [– –] velvoitettava työnantajat ottamaan käyttöön objektiivinen ja luotettava järjestelmä, johon on pääsy ja jonka avulla kunkin työntekijän päivittäin suorittama työaika voidaan mitata” (21). ETSK toteaa, että jäsenvaltioiden tehtävänä on määrittää tällaisen järjestelmän täytäntöönpanoa koskevat erityisjärjestelyt ottaen huomioon mm. toimialojen ja toimintojen väliset erot (22). |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | ETSK ehdottaakin, että yritysten on käytettävä etätyön alalla unionin ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöä sekä alue-, toimiala- ja yritystason työehtosopimusneuvotteluissa saavutettuja sopimuksia noudattaen asianmukaisia mekanismeja, jotka mahdollistavat normaalin työajan ja ylityön mittaamisen. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | ETSK katsoo, että yhdenvertainen kohtelu suhteessa saman yrityksen vastaaviin työntekijöihin kattaa työterveyden ja -turvallisuuden, työn organisoimisen niin, että varmistetaan vastaava työmäärä, sekä ammattijärjestöjen tai työntekijöiden edustajien oikeuden päästä paikkaan, jossa etätyötä tehdään, kansallisten säädösten ja työehtosopimusten asettamissa rajoissa. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | Etätyöntekijöitä ei saa asettaa työelämässä epäedulliseen asemaan. Tämä koskee etenkin heidän urakehitystään, jatkokoulutusta, yrityksen sisäisten tietojen saatavuutta, ammattiyhdistystoimintaa ja -edustusta, erityisiä työntekijöiden oikeuksia (työterveyshuolto, vakuutukset jne.) ja yrityksessä sovellettavien muiden erityisten oikeuksien käyttöä. |
| --- | --- |

4.1.9.

4.2.   Työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen

| 4.2.1. | Yksi etätyön yleistymistä vauhdittava seikka on vaikutelma, että sen avulla voidaan parantaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa, lisätä tuottavuutta, parantaa sitoutumista ja vähentää työntekijöiden vaihtuvuutta. Koska kuitenkin on vaikea tehdä lopullisia johtopäätöksiä etätyön vaikutuksista työelämään aihetta käsittelevän nykytutkimuksen pohjalta, todellisuus saattaa olla paljon monimutkaisempi ja monitulkintaisempi kuin tämä sekä työntekijöitä että työnantajia hyödyttävä mahdollinen tilanne – ja mahdollisesti jopa ristiriidassa sen kanssa (23). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ETSK toteaa, että yhä joustavampien työaikojen ja ILO:n ajaman ihmisarvoista työtä koskevan tavoitteen välillä on ristiriita. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | ETSK painottaa, että työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisessa kielteiset vaikutukset kärjistyvät etätyöntekijöiden kohdalla ja että ne vaihtelevat myös työntekijän yksilöllisten ominaisuuksien, työkulttuurin ja työn organisoinnin mukaan (24). ETSK katsoo, että alaa säätelevän direktiivin tehokas saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä parantaa varmasti osaltaan etätyöntekijöiden työoloja (25). ETSK kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kyseinen direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön asianmukaisesti. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | ETSK toteaa, että etätyön vaikutukset työ- ja yksityiselämän tasapainoon ovat erittäin moniselitteisiä tai jopa ristiriitaisia ja edellyttävät lisätutkimuksia palkkatyön ja yksityiselämän yhteensovittamisesta (26). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että työntekijöille ja esimiehille on annettava asianmukaista koulutusta etätyön hallinnoinnin hyvistä käytännöistä sekä oikeudellisten normien ja sopimussääntöjen noudattamisesta erityisesti, kun kyse on työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen edistämisestä. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | ETSK kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan riittäviä investointeja, jotta voidaan luoda ja/tai kehittää laadukkaita vanhusten ja lasten hoivapalveluja, jotka ovat kaikkien saatavilla ja joiden avulla voidaan osaltaan varmistaa työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen. |
| --- | --- |

4.2.6.

4.3.   Oikeus olla tavoittamattomissa

| 4.3.1. | ETSK on tietoinen siitä, että ainaisen käytettävissä olemisen kulttuuri sekä etätyötä tekevien jatkuva tavoitettavissa oleminen ja levon puute aiheuttavat merkittäviä fyysisiä ja psykososiaalisia riskejä (27). Tavoitettavissa oleminen tekee palkkatyön ja yksityiselämän välisestä rajanvedosta vaikeaa. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Näiden kielteisten vaikutusten rajoittamiseksi jäsenvaltiot ovat ottaneet hiljattain käyttöön toimintapolitiikkoja – vaikkakin erilaisin lähestymistavoin – ja/tai työmarkkinaosapuolet ja yritykset ovat toteuttaneet toimia, jotka liittyvät oikeuteen olla tavoittamattomissa, jotta työntekijöitä voitaisiin suojella vapaa-ajallaan. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Jatkuvalla tavoitettavissa olemisella on kielteisiä seurauksia. Naiset ovat muita heikommassa asemassa, sillä he kantavat taakan palkattomasta kotitaloustyöstä sekä lasten, vanhusten tai sairaiden hoitamisesta (28). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Lainsäädäntö kattaa valtaosan etätyöhön liittyvistä aiheista, joten sen tehokas täytäntöönpano on edelleen erittäin merkityksellistä. Unionin tasolla allekirjoitettiin kesäkuussa 2020 digitalisaatiota koskeva puitesopimus. Siinä määrätään muun muassa menettelyistä, jotka koskevat oikeutta olla tavoittamattomissa, lainsäädännön, työehtosopimusten ja muiden sopimusmääräysten mukaisten työaikasäännösten noudattamisesta sekä siitä, ettei työntekijä ole velvollinen olemaan työnantajien tavoitettavissa työajan ulkopuolella. ETSK toteaa, että työmarkkinaosapuolet panevat parhaillaan kyseistä sopimusta täytäntöön jäsenvaltiotasolla. On kuitenkin edelleen mahdollista käynnistää SEUT-sopimuksen määräysten (151 artikla ja sitä seuraavat artiklat) mukaisesti lainsäädäntöaloite, jotta voidaan suojata työntekijöiden oikeus olla tavoittamattomissa ja panna se täytäntöön ja estetään heidän työolojensa heikentyminen. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Jäsenvaltioissa on eriäviä näkemyksiä siitä, miten oikeus olla tavoittamattomissa toteutetaan (29). Neljä maata (Belgia, Espanja, Italia ja Ranska) on ottanut käyttöön asiaa koskevaa lainsäädäntöä. Kahdessa maassa on joko käsitelty säädösehdotuksia (Portugali) tai toteutettu kuulemisprosessi (Alankomaat), mutta asiasta ei ole säädetty laissa. Muissa jäsenvaltioissa näkemykset eroavat toisistaan: eräissä tapauksissa ammattijärjestöt kannattavat erillistä lainsäädäntöä, koska nykyisen lainsäädännön ei katsota riittävän; toisissa tapauksissa näkemyksenä on, että työehtosopimusneuvottelut ovat paras sääntelymuoto; eräissä tapauksissa työaikaa sääntelevän lainsäädännön katsotaan riittävän tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Tämä tilanne huomioon ottaen ETSK pitää tervetulleena Euroopan parlamentin 21. tammikuuta 2021 antamaa päätöslauselmaa, jonka Euroopan komissio on ottanut huomioon 4. maaliskuuta julkaistussa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman etätyötä ja oikeutta olla tavoittamattomissa käsittelevässä luvussa (30). ETSK katsoo tässä yhteydessä, että oikeutta olla tavoittamattomissa olisi käsiteltävä asianmukaisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | ETSK korostaa, että tältä osin ylityö ei sinänsä ole ongelma, kunhan siinä noudatetaan vahvistettuja sääntöjä, erityisesti sen enimmäismäärää, ja taataan, että kaikesta tehdystä työstä maksetaan korvaus kunkin maan lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

4.3.7.

5.   Euroopan komission, jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten toimet

| 5.1. | ETSK huomauttaa, että on lisättävä etätyötä koskevan tilastotiedon määrää ja laatua – sekä tutkimusta –, jotta voidaan kartoittaa parhaat käytännöt ja analysoida etätyön vaikutuksia työntekijöiden elämään, yrityksiin ja yhteiskuntaan. ETSK kehottaa Euroopan komissiota parantamaan etätyöstä ja sen vaikutuksista tehtävää tutkimusta, edistämään jäsenvaltioiden välistä hyvien käytäntöjen vaihtoa työajan järjestämisestä, työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisesta ja oikeudesta olla tavoittamattomissa sekä tukemaan tarvittavaa osaamisen siirtämistä ja sen kehittämistä eri tasojen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja kunnioittaen. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ETSK korostaa, että vuosina 2002 ja 2020 tehdyt sopimukset sisältävät keskeiset periaatteet, joiden avulla voidaan hyödyntää etätyön myönteisiä vaikutuksia ja minimoida sen kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan vuoden 2002 sopimuksen ja vuoden 2020 sopimuksen täytäntöönpanoa ja tarvittaessa mukauttamaan nykyistä sääntelyä pandemiasta saatujen kokemusten pohjalta sekä kehittämään uutta sääntelyä etätyön hyvien puolien edistämiseksi ja työntekijöiden perusoikeuksien suojelemiseksi. Tahti, jolla teknologia muuttuu työelämässä ja käyttöön otetaan uusia työskentelytapoja, kiihtyy kaiken aikaa, ja saattaa olla tarpeen varmistaa, että säännöt ja käytännöt soveltuvat tulevaisuuden uudenlaisiin olosuhteisiin. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että jäsenvaltioiden on yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa turvattava asianmukaiset kansalliset etätyöpuitteet, joissa määritellään pelisäännöt tämän työskentelymuodon käyttöönotosta kiinnostuneille yrityksille ja työntekijöille, ottamalla huomioon edellä mainitut sopimukset. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Erityistä huomiota on kiinnitettävä ennen kaikkea työajan järjestämiseen, työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyviin riskeihin, työ- ja yksityiselämän yhteensovittamiseen, oikeuteen olla tavoittamattomissa ja työntekijöiden oikeuksien toteutumiseen etätyössä. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ETSK on vakuuttunut siitä, että etätyöhön liittyviä ongelmia on käsiteltävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden suuntaviivojen puitteissa. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolten osallistuminen ja osallistaminen kaikilla tasoilla, myös työehtosopimusneuvottelujen kautta, on olennaisen tärkeää tasapainoisten, ihmisarvoisten ja oikeudenmukaisten ratkaisujen löytämiseksi. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | ETSK katsoo, että etätyön vaikutuksia koskevien tutkimusten pohjalta on käynnistettävä Euroopan komission, ILO:n ja OECD:n yhteinen prosessi ILO:n yleissopimuksen laatimiseksi etätyöstä. ETSK katsoo myös, että säällisten etätyöolosuhteiden olisi oltava osa ihmisarvoista työtä koskevaa ILO:n ohjelmaa ja vastaavia kansallisia ohjelmia. |
| --- | --- |

5.8.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Soojung-Kim Pang, A. (2017), Rest – Why you get more done when you work less.

1

Rest – Why you get more done when you work less

(2)  EUVL L 299, 18.11.2003, s. 9.

2

(3)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

3

(4)  EUVL L 186, 11.7.2019, s. 105.

4

(5)  EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79.

5

(6)  Eurofound & ILO, Working anytime, anywhere: The effects on the world of work (2017), s. 51 (jäljempänä ”Eurofound & ILO, 2017”).

6

Working anytime, anywhere: The effects on the world of work

(7)  Euroopan komissio, Telework in the EU before and after the COVID-19: where we were, where we head to,
  Science for Policy Briefs, 2020.

7

Telework in the EU before and after the COVID-19: where we were, where we head to,

Science for Policy Briefs

(8)  Sama kuin edellä.

8

(9)  ILO, Telework in the 21st century, 2019, s. 294

9

Telework in the 21st century

(10)  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 44, EUVL C 197, 8.6.2018, s. 45, EUVL C 237, 6.7.2018, s. 8, EUVL C 367, 10.10.2018, s. 15, EUVL C 440, 6.12.2018, s. 37, EUVL C 232, 14.7.2020, s. 18

10

(11)  Eurofound & ILO, 2017, s. 51.

11

(12)  Eurofound, Telework and ICT-based mobile work: flexible working in the digital age, 2020 (jäljempänä muodossa ”Eurofound, 2020”), s. 53.

12

Telework and ICT-based mobile work: flexible working in the digital age

(13)  Eurofound & ILO, 2017, s. 40.

13

(14)  Ks. Euroopan parlamentin äskettäin antama päätöslauselma

14

(15)  Telework in the 21st century, ILO, 2019, s. 298.

15

Telework in the 21st century

(16)  Euroopan tason työmarkkinaosapuolten välinen puitesopimus digitalisaatiosta, kesäkuu 2020, s. 10.

16

(17)  Further exploring the working conditions of ICT-based mobile workers and home-based teleworkers, työasiakirja, 2020, s. 23.

17

Further exploring the working conditions of ICT-based mobile workers and home-based teleworkers

(18)  Eurofound, 6th European Working Conditions Survey, Overview report, 2016 s. 47. Ks. myös edellinen alaviite.

18

6th European Working Conditions Survey, Overview report

(19)  Etätyön vaikutuksista terveyteen ja hyvinvointiin ks.: Eurofound, 2020, s. 27.

19

(20)  Eurofound, 2020, s. 54.

20

(21)  Euroopan unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, kohta 60. Muuta etätyöhön liittyvää oikeuskäytäntöä: asiat C-518/15,C-344/19, C-580/19, C-214/20 ja C-84/94

21

(22)  Ks. edellä mainittu asia C-55/18, ECLI: EU:C:2019:402, kohta 63.

22

(23)  Telework in the 21st century, ILO, 2019, s. 302.

23

Telework in the 21st century

(24)  Pääasiallinen lähde: Eurofound, 2020, s. 13.

24

(25)  Eurofound, 2020, s. 54.

25

(26)  Eurofound & ILO, 2017, s. 33 ja 40.

26

(27)  Eurofound & ILO, 2017, s. 37.

27

(28)  Ks. ETSK:n lausunto, asiakokonaisuus SOC/662 (ks. tämän virallisen lehden sivu 13)

28

(29)  Pääasiallinen lähde: Eurofound, 2020, s. 13.

29

(30)  Ks. Euroopan parlamentin äskettäin antama päätöslauselma

30

---

LIITE I

EUROPEAN SECTORAL SOCIAL DIALOGUE JOINT TEXTS ON TELEWORK AND DIGITALISATION (1)

Telework

Eurocommerce and UNI, Europa, European agreement on guidelines on Telework and ICT-mobile work in commerce, 25 May 2018 (commerce)

EACB, EBF-FBE, ESBG and UNI Global Union, Declaration on Telework in the European Banking Sector, 17 November 2017 (banking)

ETNO and UNI Europa, Joint Declaration on ICT-based mobile work, 2 February 2017 (telecommunications)

ETNO and UNI Europa, Joint declaration on telework, 9 June 2016 (telecommunications)

ACME, BIPAR, CEA and UNI-Europa, Joint declaration on telework by the European social partners in the insurance sector, 10 February 2015 (insurance)

CEMR-CCRE and EPSU, CEMR-EP/EPSU joint statement on telework, 13 January 2004 (local and regional government)

Eurelectric and EPSU, EMCEF, Joint declaration on telework, 13 November 2002 (electricity)

Eurocommerce and UNI Europa, European Agreement on Guidelines on Telework in Commerce, 26 April 2001 (Commerce)

ETNO and UNI Europa, Guidelines for Telework in Europe, 7 February 2001 (telecommunications)

Joint Committee, Opinion on telework, 23 November 1998 (telecommunications)

Digitalisation

ETNO and UNI-Europa, Joint Declaration on Artificial Intelligence, 30 November 2020 (telecommunications)

CEEMET and IndustriAll, Joint opinion on the impact of digitalisation on the world of work in the met industries, 9 November 2020 (metal industry)

EFIC and EFBWW, European Social Partners joint statement on Digital Transformation in workplaces of the European Furniture Industry, 6 July 2020 (Furniture)

Federation of European Social Employers and EPSU, Joint Position Paper on Digitalisation in the Social Services Sector – Assessment of Opportunities and Challenges, 6 June 2020 (social services)

Eurelectric and EPSU, IndustriAll, Digitalisation at the heart of social partners' commitment to keep the lights on, 9 April 2020 (electricity)

Eurelectric and EPSU, IndustriAll, A Social Partners' Framework of Actions – Challenges and opportunities of the digitalisation for the workforce in the European Electricity Sector, 9 April 2020 (electricity)

PostEurop and UNI Europa, Joint Declaration on Training in the Digital Era, 6 December 2019 (postal services)

ECEG and IndustriAll, Joint recommendations on digital transformations in the workplace for the European chemicals, pharmaceuticals, rubber and plastics sectors, 8 November 2019 (chemical industry)

EFCI/FENI and UNI Europa, Joint Statement on the Impact of Digitalization on Employment in the Cleaning and Facility Services Industry, 29 October 2019 (industrial cleaning)

INTERGRAF and UNI-Europa, Print is vital for the future of reading – INTERGRAF and UNI Europa Graphical & Packaging joint statement, 21 October 2021 (graphical industry)

FEPORT, ESPO and ETF, Joint statement ”Market based and technological developments in the shipping sector and technological innovation represent major challenges for the port sector”, 24 June 2019 (ports)

AMICE, BIPAR, Insurance Europe and UNI Europa, Follow-up statement on the social effects of digitalization, 15 February 2019 (insurance)

IRU and ETF, Joint statement from Social partners for better regulation and digital enforcement, 7 December 2018 (road transport)

EBF-FBE and UNI Europa, Joint Declaration on the Impact of Digitalisation on Employment, 30 November 2018 (banking)

CEPI and IndustriAll, A social partner resolution addressing the ongoing digitalisation in the European pulp and paper sector and its potential impact on industry and employment, 6 July 2018 (paper industry)

CEEMET and IndustriAll, The impact of digitalisation on the world of work in the metal, engineering and technology-based industries, 8 December 2016 (metal industry)

AMICE, BIPAR, Insurance Europe and UNI Europa, Joint declaration on the social effects of digitalisation by the European social partners in the insurance sector, 12 October 2016 (Insurance)

EPSU and CEMR, Joint Declaration on the opportunities and challenges of digitalisation in local and regional administration, 11 December 2015 (local and regional administration)

---

(1)  Based on the European Commission EU social dialogue texts database, the European Trade Union Institute (ETUI) EU Social Dialogue texts database (not yet publicly available) and own research.

---

LIITE II

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 43 artiklan 2 kohta):

Kohta 1.14 (liittyy kohtaan 5.8)

Muutetaan.

| | 1.14 | ETSK katsoo, että etätyön vaikutuksia koskevien tutkimusten pohjalta on tärkeää, että hyvistä etätyöolosuhteista tulee yleisesti osa ihmisarvoista työtä koskevaa ILO:n ohjelmaa ja erityisesti osa ihmisarvoisen työn maakohtaisia ohjelmia. Olisi käynnistettävä Euroopan komission, ILO:n ja OECD:n yhteinen prosessi, jossa tarkastellaan etätyötä koskevan ILO:n yleissopimuksen tarvetta
  laatimiseksi etätyöstä. |
| --- | --- | --- |

1.14

Äänestystulos:

| Puolesta: | 109 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 130 |
| Pidättyi äänestämästä: | 14 |

Puolesta:

109

Vastaan:

130

Pidättyi äänestämästä:

14

Kohta 4.1.1

Muutetaan.

| | 4.1.1 | ETSK toteaa, että tutkimusten tässä vaiheessa on vaikea tehdä lopullisia päätelmiä etätyön vaikutuksista työelämään
  tutkimusten päätelmissä ollaan yksimielisiä etätyön vaikutuksista työaikaan ja mainitaan pitkät työajat etätyön suurimpana haittana (15). Etätyön ansiosta työntekijät pystyvät jäsentämään työpäivänsä ja välttämään matkustamisen kodin ja työpaikan välillä, mutta vastaavasti se johtaa siihen, että työskentely jatkuu illalla ja viikonloppuisin. |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Äänestystulos:

| Puolesta: | 111 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 120 |
| Pidättyi äänestämästä: | 18 |

Puolesta:

111

Vastaan:

120

Pidättyi äänestämästä:

18

Kohta 5.8 (liittyy kohtaan 1.14)

Muutetaan.

| | 5.8 | ETSK katsoo, että etätyön vaikutuksia koskevien tutkimusten pohjalta on tärkeää, että hyvistä etätyöolosuhteista tulee yleisesti osa ihmisarvoista työtä koskevaa ILO:n ohjelmaa ja erityisesti osa ihmisarvoisen työn maakohtaisia ohjelmia. Olisi käynnistettävä Euroopan komission, ILO:n ja OECD:n yhteinen prosessi, jossa tarkastellaan etätyötä koskevan ILO:n yleissopimuksen tarvetta
  laatimiseksi etätyöstä. |
| --- | --- | --- |

5.8

Äänestystulos:

| Puolesta: | 109 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 130 |
| Pidättyi äänestämästä: | 14 |

Puolesta:

109

Vastaan:

130

Pidättyi äänestämästä:

14

---

(15)  
  Telework in the 21st century, ILO, 2019, s. 298

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/13

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Etätyö ja sukupuolten tasa-arvo – edellytykset sille, ettei etätyö lisää palkattoman hoiva- ja kotityön epätasaista jakautumista naisten ja miesten välillä ja että sen avulla voidaan edistää sukupuolten tasa-arvoa”

(puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto)

(2021/C 220/02)

| Esittelijä: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Erika KOLLER |

Esittelijä:

Milena ANGELOVA

Toinen esittelijä:

Erika KOLLER

| Neuvoston puheenjohtajavaltion
  Portugalin esittämä lausuntopyyntö | 26.10.2020 päivätty kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 11.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon nro | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 219/10/18 |

Neuvoston puheenjohtajavaltion

Portugalin esittämä lausuntopyyntö

26.10.2020 päivätty kirje

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

11.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon nro

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

219/10/18

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | Etätyö on hyvin tunnettu työmuoto, ja covid-19-pandemia on lisännyt huomattavasti sen käyttöä, minkä johdosta yli kolmannes työntekijöistä työskentelee kotoa käsin. Naiset tekevät etätyötä miehiä enemmän (1). Koska naiset huolehtivat yleensä suurimmasta osasta hoiva- ja kotityöstä, he ovat nähneet etätyön ainoana mahdollisuutena tämän palkattoman työn ja palkkatyön yhdistämiseen. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kiinnittää huomiota siihen riskiin, että etätyötä käytetään mahdollisuutena huolehtia kaksinkertaisesta työtaakasta eli palkkatyöstä ja palkattomasta työstä. ETSK suhtautuukin myönteisesti Euroopan komission kampanjaan sukupuolistereotypioiden torjumiseksi (2), vahvistaa, että tarvitaan kulttuurista muutosta ja että on poistettava mahdolliset rakenteelliset esteet palkattoman kotitaloustyön tasapuolisemman jakautumisen saavuttamiseksi, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pandemia on poikkeuksellinen tilanne, joten on tarpeen arvioida etätyön ja sukupuolten tasa-arvon välisiä yhteyksiä yleisemmästä ja pidemmän aikavälin näkökulmasta. Etätyö on pandemian aikana ollut mahdollisuuksien mukaan pakollista terveydensuojelutoimenpiteenä, ja siihen on liittynyt monia poikkeuksia ja rajoituksia. Etätyötä tehdään normaalioloissa yleensä vapaaehtoisesti työn järjestämiseksi siten, että se vastaa parhaiten yritysten ja organisaatioiden yleisiä tavoitteita ja tarpeita, ottaen samalla huomioon sekä työnantajien että työntekijöiden tarpeet ja noudattaen niin EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädäntö- ja sääntelykehystä (3) kuin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tuloksia sekä työ- ja työehtosopimuksissa vahvistettuja käytännön järjestelyjä. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Etätyö tarjoaa monia mahdollisuuksia sukupuolten tasa-arvon edistämiseen, ja sen avulla voidaan esimerkiksi parantaa työmarkkinoille osallistumista, lisätä joustavuutta työajan organisoinnissa ja palkattomien hoivavelvoitteiden ja palkkatyön yhdistämisessä ja parantaa näin työmarkkinoille osallistumista, lisätä tuottavuutta korkeamman suoritustason ansiosta, parantaa työvoiman kysynnän ja tarjonnan alueellista yhteensovittamista ilman, että on tarpeen muuttaa toiselle paikkakunnalle, ja säästää aikaa ja kustannuksia työmatkaliikenteen loppumisen tai vähentymisen ansiosta. Samaan aikaan etätyöhön liittyy riskejä, kuten seuraavista seikoista johtuvia mahdollisia haasteita: työntekijän muuttuminen näkymättömäksi työyhteisössä, virallisten ja epävirallisten tukirakenteiden ulkopuolelle jääminen, henkilökohtaisten kontaktien puuttuminen työtovereiden kesken, tiedon sekä ylennys- ja koulutusmahdollisuuksien ulkopuolelle jääminen, sukupuolten epätasa-arvon mahdollinen paheneminen ja väkivallan ja häirinnän uhan lisääntyminen. Naisten kohdalla tämä voi kärjistää nykyistä sukupuolten epätasa-arvoa. Tällaisten riskien vähentäminen onnistuneesti edellyttää asianmukaista tasa-arvoanalyysiä, sillä jopa politiikat, jotka saattavat näyttää sukupuolineutraaleilta, voivat todellisuudessa olla sukupuolisokeita ja vaikuttaa kielteisesti naisiin, joten on pyrittävä kaikin tavoin saamaan aikaan myönteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ETSK panee merkille etätyötä koskevat nykyiset oikeudelliset ja lisäpuitteet, joihin kuuluvat työaikadirektiivi, työturvallisuutta ja -terveyttä koskeva direktiivi, työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskeva direktiivi sekä Euroopan tason työmarkkinaosapuolten itsenäiset puitesopimukset etätyöstä vuodelta 2002 ja digitalisaatiosta vuodelta 2020. Komitea toteaa myös, ettei etätyötä varten ole olemassa konsolidoituja eurooppalaisia puitteita. Euroopan parlamentin mukaan ”tarvitaan lainsäädäntökehystä etätyötä koskevien ehtojen sääntelemiseksi koko EU:ssa, jotta voidaan varmistaa kunnolliset työolot ja -ehdot digitaalitaloudessa ja näin edistää eriarvoisuuden vähentämistä ja työssäkäyvien köyhyyden käsittelemistä”. ETSK suosittaakin, että nykyisiä sääntöjä arvioidaan niiden tehokkuuden määrittämiseksi ottaen huomioon etätyön nopea lisääntyminen, tietoisuus uusista riskeistä ja saadut kokemukset. Lisäksi komitea kehottaa työmarkkinaosapuolia tarkistamaan etätyötä koskevaa puitesopimusta vuodelta 2002 ja antamaan sille uutta pontta. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Työmarkkinaosapuolet voivat edistää merkittävästi etätyötä esimerkiksi työehtosopimusneuvottelujen avulla siten, että tuetaan sukupuolten tasa-arvoa, työhyvinvointia ja tuottavuutta. Kun otetaan huomioon työpaikkojen laaja kirjo, parhaat tulokset voidaan saavuttaa räätälöidyillä toimenpiteillä yritys- ja työpaikkatasolla. Vaikka työnantajat päättävät itse työn organisoinnista, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on tärkeä keino käsitellä työpaikoilla sellaisia kysymyksiä kuin palkat, työajat, saavutettavuussäännöt, työterveys ja -turvallisuus sekä osaamisen kehittäminen etätyön yhteydessä. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sukupuolineutraalin etätyön perusedellytyksiä on tarvittavien teknologioiden, välineiden ja taitojen saatavuus. ETSK toistaa kehotuksensa investoida digitaaliseen infrastruktuuriin ja kaikkien ulottuvilla oleviin yhteyksiin, mukaan luettuina paikalliset yhteiset tilat, jotka helpottavat etätyötä kodin ulkopuolella, sekä digitaalisten taitojen parantamiseen kiinnittäen erityistä huomiota naisiin, jotta nämä voivat osallistua täysipainoisesti työmarkkinoille. Lisäksi on poistettava kaikenlaiset digitaalisen kuilun muodot (4). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Sukupuolten tasa-arvoisen etätyön ja yleensäkin työnteon edellytyksiä ovat lapsille, henkilöille, joilla on erityistarpeita, ja ikääntyneille henkilöille tarjolla olevien hoivainfrastruktuurin ja -palvelujen saatavuus, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus. ETSK peräänkuuluttaa hoivaa koskevaa Euroopan laajuista sopimusta (Care Deal for Europe), jonka avulla voidaan varmistaa laadukkaampien palvelujen tarjoaminen kaikille koko elämän ajan. Komitea kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan laadukkaiden, kohtuuhintaisten, saavutettavissa olevien ja monipuolisten hoivapalvelujen saatavuuden ja investoimaan niihin, jotta voidaan ottaa huomioon erilaiset tarpeet ja tilanteet. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Etätyöhön liittyy riski siitä, että työntekijästä tulee näkymätön työyhteisössä ja että tämä jää virallisten ja epävirallisten tukirakenteiden ja tiedon ulkopuolelle ja ilman henkilökohtaisia kontakteja kollegoihin. Tämä voi johtaa siihen, ettei työntekijää oteta huomioon ylentämis- ja koulutusmahdollisuuksien yhteydessä ja ettei tällä ole tärkeää tietoa palkoista ja olemassa olevista työntekijöiden oikeuksista. Naisten kohdalla tämä saattaa kärjistää sukupuolten eriarvoisuutta, kuten sukupuolten palkkaeroa. Palkkauksen läpinäkyvyyttä koskeva direktiiviehdotus, jonka Euroopan komissio julkaisi 4. maaliskuuta 2021, saattaa olla yksi tärkeä keino puuttua näkymättömyydestä johtuvaan tiedonpuutteeseen. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Jotta yksityisen sektorin innovointi ja investoinnit uusiin menetelmiin voitaisiin mahdollistaa ja niihin voitaisiin kannustaa ja jotta voitaisiin luoda uusia työpaikkoja osallistavan työllisyyden pohjalta, on olennaisen tärkeää, että EU tarjoaa suotuisat olosuhteet yrittäjyydelle ja liiketoiminnalle ja edistää digitalisaatiota erityisesti mikro- ja pk-yrityksissä. Myös julkinen sektori on merkittävä työnantaja, ja tarvitaankin asianmukaisia investointeja, jotta voidaan varmistaa asianmukaiset työolot ja -ehdot ja infrastruktuurin nykyaikaistaminen digitalisaation tavoitteiden saavuttamiseksi. Julkisen ja yksityisen sektorin tiivistä ja sujuvaa yhteistyötä tarvitaan myös käytännössä digitaalisen infrastruktuurin, koulutuksen, terveys- ja sosiaalipalvelujen sekä tutkimuksen ja innovoinnin aloilla. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ETSK kehottaa tutkimaan etätyön sukupuolivaikutuksia ja edellytyksiä olosuhteissa, joissa pandemia ei ole hallitseva tekijä, ja ottamaan huomioon talouden ja yhteiskunnan eri alojen pitkän aikavälin kehityksen sekä keräämään ja levittämään nykyisiä hyviä käytäntöjä kaikkialla EU:ssa. Näin mahdollistettaisiin sukupuolinäkökulman huomioon ottava toimintamalli pyrittäessä tarvittaviin teknisiin ja sosiaalisiin innovaatioihin sen varmistamiseksi, että etätyö edistää osaltaan sukupuolten tasa-arvoa (5). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Koska yhteiskunnalliset perinteet ja yksilöiden asenteet määrittävät etätyön vaikutukset sukupuolten tasa-arvoon, ETSK kehottaa toteuttamaan kohdennettuja toimia ja kampanjoita stereotyyppisen ajattelun vähentämiseksi ja siitä eroon pääsemiseksi. ETSK kehottaa työmarkkinaosapuolia ja Euroopan ja jäsenvaltiotason kansalaisyhteiskunnan organisaatioita edistämään aktiivisesti stereotypioista poikkeavia perherooleja sekä stereotypioista poikkeavia naisten ja miesten opiskelu-, ammatti- ja työpaikkavalintoja. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ETSK kehottaa EU:n ja jäsenvaltioiden päättäjiä käymään vuoropuhelua ja tekemään yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa, jotta voidaan kaikin tavoin torjua kaikkia naisiin kohdistuvan väkivallan muotoja työpaikalla, kotona ja verkossa. Komitea kehottaa jäsenvaltioita myös ratifioimaan pikaisesti väkivaltaa ja häirintää koskevan ILO:n yleissopimuksen (nro 190) vuodelta 2019 sekä Istanbulin yleissopimuksen. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Yleistä

| 2.1. | ETSK on tyytyväinen puheenjohtajavaltio Portugalin aloitteeseen pyytää kahta toisiaan täydentävää valmistelevaa lausuntoa, jotta voidaan arvioida syvällisemmin etätyötä ja tutkia pandemian aikana saatuja kokemuksia. Näin voitaisiin myös ohjata paremmin työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin täytäntöönpanoa ja edistää hyviä käytäntöjä etätyön käyttöönottamiseksi. Kyseisiä lausuntoja hyödynnetään tulevissa ehdotuksissa neuvoston päätelmiksi vuoden 2021 alkupuoliskolla. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Talouden ja yhteiskunnan nopea digitalisaatio, jota covid-19-pandemia on huomattavasti nopeuttanut, on vauhdittanut etätyön käyttöönottoa: heinäkuussa 2020 työntekijöistä 34 prosenttia työskenteli kotoa käsin kokonaan ja 14 prosenttia osittain (6). Etätyön huomattava yleistyminen liittyy siis pandemiaan, mutta on kiinnitettävä huomiota myös tavanomaisiin etätyöoloihin, joihin pandemia ei vaikuta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sukupuolten tasa-arvo riippuu monista tekijöistä, ja etätyöllä on erilaisia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia sukupuolten tasa-arvoon liittyvien vaikutusten ohella, mutta tässä valmistelevassa lausunnossa tarkastellaan puheenjohtajavaltio Portugalin pyynnön mukaisesti nimenomaan etätyön ja sukupuolten tasa-arvon välisiä yhteyksiä. Tarkoituksena on löytää tapoja tehdä etätyöstä keino sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi ja välttää palkattoman hoiva- ja kotityön epätasaisen jakautumisen kärjistyminen naisten ja miesten välillä, sillä etätyöhön voi liittyä sukupuolten tasa-arvon kannalta niin hyötyjä kuin haittoja. ETSK korostaa tarvetta valtavirtaistaa sukupuolten tasa-arvo päätöksenteossa, jotta voidaan lieventää riskejä ja tarttua mahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Etätyön potentiaalin hyödyntäminen ja siihen liittyvien riskien lieventäminen edistävät osaltaan sukupuolten tasa-arvon alalla saavutettujen globaalien tulosten säilyttämistä (7). Vaikka miehet tekevät naisia todennäköisemmin liikkuvaa työtä työnantajan toimitilojen ulkopuolella, naiset tekevät etätyötä miehiä useammin kotona. Tämä selittyy jossain määrin maa- ja kulttuurikohtaisilla sukupuolirooleilla sekä työ- ja perhe-elämän malleilla (8). Naiset tekevät kotitalouksissa yleensä suurimman osan palkattomasta hoivatyöstä (9), ja vaikka se on sosioekonomisen elämän olennainen osa, sitä ei tunnusteta sellaiseksi. Etätyö voi osaltaan parantaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa, mutta se uhkaa myös sälyttää naisille entistä suuremman osan palkattomasta kotityöstä, samalla kun he joutuvat alttiiksi muille vaaroille, kuten perhe- tai verkkoväkivallalle, tai jäävät paitsi uramahdollisuuksista. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Sekä yhteiskunnan kokonaisuudessaan että yritysten on kaikin mahdollisin tavoin pyrittävä poistamaan tällaiset sukupuolistereotypiat ja tunnustettava naiset täysiarvoisiksi työntekijöiksi monien muiden rooliensa ja ominaisuuksiensa lisäksi. Tällaisten ennakkoluulojen taloudelliset ja sosiaaliset kustannukset yhteiskunnalle ovat erittäin korkeat. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tulisi kaikilla aloilla toimia edelläkävijänä tässä ihmisoikeuksien ja naisten oikeuksien mutta myös Euroopan talouden kannalta olennaisessa kysymyksessä (10). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Etätyön vaikutuksia arvioitaessa on tärkeää huomata, että pandemian vaikutukset saattavat poiketa huomattavasti normaaliolojen vaikutuksista. On todennäköistä, että etätyön hyödyt ja haitat tulevat selvemmin esiin pandemian aikana, kun etätyö on ollut pakollista ja ihmisten elämää on monella tapaa rajoitettu ja kun koti on ollut kaikkien perheenjäsenten yhteinen työ-, opiskelu- ja asumistila. Arvioitaessa etätyön vaikutuksia sukupuolten tasa-arvoon ja työelämään on näin ollen otettava lyhyen aikavälin näkökulman ohella huomioon ennen kaikkea pitkän aikavälin näkökulma ja kiinnitettävä myös asianmukaista huomiota tavanomaisten työolojen ja -ehtojen tarjoamiseen etätyön aikana. Normaaliaikoina etätyön olisi perustuttava yhteiseen sopimukseen ja vapaaehtoisuuteen, ja kaikista sen käytännön järjestelyistä olisi sovittava sopimuksessa ja/tai työehtosopimuksissa. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ETSK toteaa tässä yhteydessä myös, että tietyillä lausunnossa tarkastelluilla elementeillä voidaan osaltaan edistää Yhdistyneiden kansakuntien vahvistamaa kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa, erityisesti kestävän kehityksen tavoitteita 5 (sukupuolten tasa-arvo) ja 8 (ihmisarvoinen työ ja talouskasvu). Tavoitteella 5 pyritään poistamaan kaikki naisiin ja tyttöihin kohdistuvan syrjinnän ja väkivallan muodot sekä edistämään palkattoman hoiva- ja kotityön tunnustamista ja arvostamista asettamalla käyttöön julkisia palveluja, infrastruktuuria ja sosiaalisen suojelun politiikkoja sekä edistämällä jaettua vastuuta kotitaloudessa ja perheessä. Tavoitteena on myös mahdollistavan teknologian, erityisesti tieto- ja viestintätekniikan, käyttö naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi. Kestävän kehityksen tavoitteella 8 pyritään jatkuvaan, osallistavaan ja kestävään talouskasvuun, tuottavaan täystyöllisyyteen sekä ihmisarvoiseen työhön kaikille, ja siinä tähdätään tuottavuuden lisäämiseen esimerkiksi teknologisten parannusten ja innovoinnin avulla. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Pandemian opetukset: sukupuolinäkökulma

| 3.1. | Etätyön sukupuoliulottuvuutta tarkasteltaessa pandemiasta voidaan ottaa opiksi. Pandemia korostaa naisten merkitystä taloudessa keskeisinä hoivatyöntekijöinä, jotka useimmiten työskentelevät etulinjassa (11). Tutkimuksista (12) ilmenee, että pandemia on kärjistänyt monelta osin nykyistä sukupuolten välistä rakenteellista eriarvoisuutta työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa ja että se on vaikuttanut naisiin suhteettomasti. Tässä luvussa tarkastellaan eräitä keskeisiä havaintoja (pääasiassa kotoa käsin tehdystä) etätyöstä pandemian aikana, sillä sukupuolinäkökulman huomioon ottamista voidaan hyödyntää sukupuolten tasa-arvon edistämiseen. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Etätyö on ollut mahdollisuuksien mukaan pakollista pandemian torjumiseksi, mutta kaikki työntekijät eivät ole voineet tehdä etätyötä. Etätyö on ollut yleisempää kaupungeissa kuin maaseudulla ja niiden henkilöiden keskuudessa, joilla on korkea-asteen koulutus. Etätyön tekeminen vaihtelee myös aloittain, ja etätyö on yleisempää koulutuksen, rahoituspalvelujen ja julkishallinnon aloilla ja vähäisempää terveydenhuollossa, liikenteessä, maataloudessa, kaupassa ja hotelli- ja ravintola-alalla (13). Tuoreet tutkimukset tarjoavat tietoa siitä, mitkä ammatit soveltuvat etätyöhön, mutta lisäanalyysit ovat tarpeen (14). On myös selvää, että kaikkea työtä ei voi tehdä etäältä käsin ja eräissä tapauksissa etätyötä voidaan soveltaa vain hyvin rajoitetusti (15). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pandemian aikana naiset ovat tehneet etätyötä miehiä enemmän. Vaikka viikoittaista työaikaa on lyhennetty enemmän miesten kuin naisten osalta kyseisenä aikana, työssäkäyvät naiset lopettivat todennäköisemmin työnsä tilapäisesti (lomautus). Todennäköinen syy tähän on se, että työssäkäyvät naiset ja äidit ovat pääosin huolehtineet lisääntyneestä kotityöstä covid-19-pandemian aikana työpaikkojen, koulujen ja päiväkotien sulkeuduttua. Jos kahden työssäkäyvän kotitalouksissa oli mahdollisuus valita, naiset hyödynsivät miehiä todennäköisemmin lomautusmahdollisuutta (16). Saatavilla olevien lastenhoitopalvelujen ja muiden hoivapalvelujen suppeampi tarjonta sekä lastentarhojen ja muiden hoivalaitosten joustamattomuus pahensivat monissa jäsenvaltioissa entisestään vanhempien tilannetta, mikä vaikutti eniten naisiin ja äiteihin. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kaikista etätyöntekijöistä neljännes oli alle 12-vuotiaiden lasten vanhempia, ja heistä 22 prosenttia kamppaili ”huomattavasti muita ryhmiä enemmän voidakseen keskittyä työhön ja saavuttaakseen asianmukaisen työ- ja yksityiselämän tasapainon” (17). Erityisesti hoivavelvollisuuksista huolehtivien naisten työntekoa kotoa käsin haittasivat useat tekijät, kuten keskeytyksettömän työnteon edellyttämän hiljaisen tilan puute, mutta myös työntekoon käytettävissä olevan ajan puute yhdistettynä taipumukseen pidentää työpäivää, olla tavoitettavissa jopa kellon ympäri ja jättää noudattamatta saavutettavissa ja saavuttamattomissa olon tapoja. Tämä edellyttää asianomaisen voimassa olevan lainsäädännön parempaa täytäntöönpanoa ja valvonnan tehostamista työsuojelutarkastuksilla sekä nykyisen kehyksen asianmukaisuuden arviointia. Yksinhuoltajat, joista EU:ssa on naisia 85 prosenttia, olivat erityisen hankalassa asemassa, koska heidän oli pandemian vuoksi entistäkin vaikeampaa tasapainottaa työ- ja yksityiselämää (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | On myös viitteitä siitä, että korkeaa ammattitaitoa edellyttävillä vaativilla ja kilpailuilla aloilla työskentelevät naiset, kuten tutkijat, kärsivät tilanteesta mieskollegojaan enemmän (19), koska palkaton hoiva- ja kotityö alensi heidän suorituskykyään ja heikensi edelleen heidän uranäkymiään. Yhtä lailla pk-yrityksiä luotsaavat naisyrittäjät kokivat taloudellisten ongelmien ohella huomattavia aikapaineita pyrkiessään ylläpitämään yritystoimintaansa sulkutoimien aikana (20). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pandemia on myös lisännyt hälyttävästi naisiin kohdistuvaa sekä fyysistä että verkkoväkivaltaa, ja verkkoväkivallan uhrit ovat aiempaa huomattavasti enemmän mahdollisen avun resurssien ja sen tarjoamien mahdollisuuksien ulottumattomissa (21). Perheväkivalta on lisääntynyt kolmanneksella pandemian aikana, jolloin on mahdollisuuksien mukaan ollut välttämätöntä pysyä kotona ja työskennellä kotoa käsin pandemian leviämisen estämiseksi (22). On myös käynyt ilmi, että etätyö on johtanut työhön liittyvän seksuaalisen häirinnän yleistymiseen verkossa. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Etätyön mahdollisuudet, riskit ja edellytykset

| 4.1. | Etätyön mahdollisimman tehokas hyödyntäminen sukupuolten tasa-arvon ja työ- ja yksityiselämän tasapainon edistämiseksi edellyttää, että tarkastellaan kattavasti sen mahdollisia hyötyjä ja riskejä naisten ja miesten kannalta. Ilman asianmukaista tasa-arvoanalyysiä sukupuolineutraalilta vaikuttava toimintapolitiikka saattaa itse asiassa olla sukupuolisokeaa ja vaikuttaa kielteisesti naisiin. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Etätyön tarjoamia mahdollisuuksia ovat muun muassa seuraavat:






  — | joustavuuden lisääntyminen työajan organisoinnissa ylipäätään, ja tietyssä määrin lisämahdollisuuksien tarjoutuminen työntekijöille ajankäytön järjestämiseen odotettujen tulosten saavuttamiseksi |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

joustavuuden lisääntyminen työajan organisoinnissa ylipäätään, ja tietyssä määrin lisämahdollisuuksien tarjoutuminen työntekijöille ajankäytön järjestämiseen odotettujen tulosten saavuttamiseksi

| — | joustavuuden lisääntyminen palkattomien hoivavelvoitteiden ja palkkatyön yhdistämisessä – saattaa edistää osallistumista työmarkkinoille |
| --- | --- |

—

joustavuuden lisääntyminen palkattomien hoivavelvoitteiden ja palkkatyön yhdistämisessä – saattaa edistää osallistumista työmarkkinoille

| — | mahdollisuus lapsiin tai huollettaviin perheenjäseniin liittyvän hoivatyön tasapuolisempaan jakamiseen, kun molemmat vanhemmat tekevät etätyötä |
| --- | --- |

—

mahdollisuus lapsiin tai huollettaviin perheenjäseniin liittyvän hoivatyön tasapuolisempaan jakamiseen, kun molemmat vanhemmat tekevät etätyötä

| — | yhteiskunnassa tai työpaikalla olevien esteiden rajoittamien henkilöiden, esimerkiksi vammaisten henkilöiden, parempi osallistaminen työmarkkinoille |
| --- | --- |

—

yhteiskunnassa tai työpaikalla olevien esteiden rajoittamien henkilöiden, esimerkiksi vammaisten henkilöiden, parempi osallistaminen työmarkkinoille

| — | tuottavuuden lisääntyminen korkeamman suoritustason ansiosta |
| --- | --- |

—

tuottavuuden lisääntyminen korkeamman suoritustason ansiosta

| — | työvoiman kysynnän ja tarjonnan välisen alueellisen yhteensovittamisen paraneminen ilman, että on tarpeen muuttaa toiselle paikkakunnalle – voisi johtaa työpaikkojen alueellisen jakautumisen muutokseen kaupunkien ja maaseudun välillä (23) |
| --- | --- |

—

työvoiman kysynnän ja tarjonnan välisen alueellisen yhteensovittamisen paraneminen ilman, että on tarpeen muuttaa toiselle paikkakunnalle – voisi johtaa työpaikkojen alueellisen jakautumisen muutokseen kaupunkien ja maaseudun välillä (23)

| — | ajan ja kustannusten säästyminen työmatkaliikenteen loppumisen tai vähentymisen ansiosta. |
| --- | --- |

—

ajan ja kustannusten säästyminen työmatkaliikenteen loppumisen tai vähentymisen ansiosta.

| 4.3. | Etätyöhön voi myös liittyä riskejä, jotka tulevat useimmiten esiin seuraavien haasteiden yhteydessä:






  — | etätyötilan järjestäminen ja työhön keskittyminen erityisesti silloin, kun muut perheenjäsenet työskentelevät tai opiskelevat kotoa käsin ja koti on liian pieni erillisen työtilan järjestämiseksi |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

etätyötilan järjestäminen ja työhön keskittyminen erityisesti silloin, kun muut perheenjäsenet työskentelevät tai opiskelevat kotoa käsin ja koti on liian pieni erillisen työtilan järjestämiseksi

| — | asianmukaisten toimistokalusteiden, myös ergonomisten kalusteiden, ja erityisten tai mukautettujen laitteiden ja ohjelmien saatavuus sekä koulutukseen pääsy |
| --- | --- |

—

asianmukaisten toimistokalusteiden, myös ergonomisten kalusteiden, ja erityisten tai mukautettujen laitteiden ja ohjelmien saatavuus sekä koulutukseen pääsy

| — | henkilökohtaisten kontaktien ja työtovereiden keskinäisen yhteishengen puute ja riski muuttua ”näkymättömäksi” työyhteisössä |
| --- | --- |

—

henkilökohtaisten kontaktien ja työtovereiden keskinäisen yhteishengen puute ja riski muuttua ”näkymättömäksi” työyhteisössä

| — | stereotyyppisiin työ- ja perherooleihin perustuvan hoiva- ja kotityön epätasaisen jakautumisen vahvistuminen |
| --- | --- |

—

stereotyyppisiin työ- ja perherooleihin perustuvan hoiva- ja kotityön epätasaisen jakautumisen vahvistuminen

| — | sukupuoleen perustuvan väkivallan ja häirinnän, myös verkkohäirinnän, lisääntyminen ja sosiaalisen tuen puuttuminen eristyksen aikana |
| --- | --- |

—

sukupuoleen perustuvan väkivallan ja häirinnän, myös verkkohäirinnän, lisääntyminen ja sosiaalisen tuen puuttuminen eristyksen aikana

| — | liikkumisen puute ja päivittäisten rutiinien ja tottumusten keskeytyminen, paine yhdistää työ ja kodin asettamat velvoitteet sekä työ- ja yksityiselämän välisten rajojen hämärtyminen – voi aiheuttaa psyykkisiä ja fyysisiä terveysongelmia, kuten työuupumistapausten lisääntymistä |
| --- | --- |

—

liikkumisen puute ja päivittäisten rutiinien ja tottumusten keskeytyminen, paine yhdistää työ ja kodin asettamat velvoitteet sekä työ- ja yksityiselämän välisten rajojen hämärtyminen – voi aiheuttaa psyykkisiä ja fyysisiä terveysongelmia, kuten työuupumistapausten lisääntymistä

| — | uusien valvontamahdollisuuksien ja henkilötietojen väärinkäyttö |
| --- | --- |

—

uusien valvontamahdollisuuksien ja henkilötietojen väärinkäyttö

| — | haasteet valvoa työoloja ja -ehtoja työskenneltäessä kotoa käsin – sekä työnantajien että ammattiliittojen kannalta |
| --- | --- |

—

haasteet valvoa työoloja ja -ehtoja työskenneltäessä kotoa käsin – sekä työnantajien että ammattiliittojen kannalta

| — | kyberturvallisuuteen ja yleiseen tietosuoja-asetukseen liittyvät kysymykset |
| --- | --- |

—

kyberturvallisuuteen ja yleiseen tietosuoja-asetukseen liittyvät kysymykset

| — | sosiaalisen kontrollin lisääntyminen |
| --- | --- |

—

sosiaalisen kontrollin lisääntyminen

| — | riski työpäivän jatkumisesta pidempään sekä liian lyhyet lepojaksot, mikä johtuu saavutettavissa ja saavuttamattomissa olon käytänteiden noudattamatta jättämisestä |
| --- | --- |

—

riski työpäivän jatkumisesta pidempään sekä liian lyhyet lepojaksot, mikä johtuu saavutettavissa ja saavuttamattomissa olon käytänteiden noudattamatta jättämisestä

| — | ammattiliittojen vaikeudet tai kyvyttömyys suojella työntekijöiden oikeuksia |
| --- | --- |

—

ammattiliittojen vaikeudet tai kyvyttömyys suojella työntekijöiden oikeuksia

| — | epävarmuus työnantajan vastuusta varmistaa työterveys ja -turvallisuus, työolot ja -ehdot sekä työehtosopimusten noudattaminen. |
| --- | --- |

—

epävarmuus työnantajan vastuusta varmistaa työterveys ja -turvallisuus, työolot ja -ehdot sekä työehtosopimusten noudattaminen.

| 4.4. | Etätyön konkreettisimmat edellytykset liittyvät tarvittavan infrastruktuurin ja teknologian saatavuuteen. Yhä laajemmin saatavilla olevat yhteydet eivät ole kaikkien ulottuvilla – tietyillä naisryhmillä (esimerkiksi iäkkäillä, sosioekonomisesti heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvilla ja alemman koulutustason omaavilla naisilla) ei ole yhdenvertaisia mahdollisuuksia hyötyä yhteyksistä ja digitaaliteknologiasta, mikä osaltaan syventää digitaalista kuilua (24). Tarvitaankin vahvaa julkisen vallan politiikkaa, jotta mahdollistetaan pääsy verkkoihin ja paikallisiin yhteisiin tiloihin, joiden avulla helpotetaan kodin ulkopuolella tehtävää etätyötä. ETSK korostaa, että etätyötä koskevan työmarkkinaosapuolten puitesopimuksen ja asianomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti on vältettävä tilanteita, joissa etätyötä tekevät työntekijät joutuvat vastaamaan etätyön edellyttämien varusteiden kustannuksista. Tämänkaltaisia kustannuksia aiheutuu tieto- ja viestintäteknisistä laitteista, ergonomisista kalusteista, työterveys- ja työturvallisuustoimista sekä fyysiseen työtilaan liittyvistä kasvavista kuluista. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Digitaidot ja -koulutus ovat toinen tärkeä etätyön edellytys, ja niiden osalta miehet ovat useimmiten naisia paremmassa asemassa. Ainoastaan kuudessa jäsenvaltiossa internetin käyttötaidot ovat naisilla paremmat kuin miehillä (Suomi, Slovenia, Liettua, Latvia, Kypros ja Bulgaria) (25). Sukupuolten väliset erot digitaidoissa kasvavat iän myötä. Nämä erot on myös otettava huomioon arvioitaessa etätyön sukupuoliulottuvuutta. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Digitaitojen lisäksi etätyö edellyttää kykyä omaksua kehittyviä johtamistekniikoita ja työmuotoja, mikä luo haasteita sekä työntekijöille että työnantajille ja erityisesti pk-yrityksille. Yrityksen ja henkilöstön etähallinnoinnissa tarvitaan erityisiä johtamistaitoja, joustavuutta, kriisinsietokykyä ja innovatiivisia tapoja organisoida työtä, sillä etätyö edellyttää pikemminkin tulosjohtamista kuin prosessijohtamista. Olisi tarjottava erityiskoulutusta, jotta autetaan johtajia ja päälliköitä hallinnoimaan tehokkaasti etätyöntekijöitä. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Työntekijöiden kannalta suurempi joustavuus ja vapaus organisoida työnsä edellyttää myös voimakasta vastuuta ja sitoutumista sekä itsehallintataitoja ja luottamussuhdetta työntekijöiden ja heidän esimiestensä välillä. Useat tutkimukset ovat osoittaneet, että etätyö saattaa tietyillä aloilla lisätä tuottavuutta, ja tätä voidaan hyödyntää paremmin tarjoamalla erityiskoulutusta johtohenkilöstölle. Etätyö voi lisätä työntekijöiden omalle työlleen asettamia vaatimuksia ja parantaa suorituskykyä. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Etätyötä tekevillä työntekijöillä olisi oltava yhtäläiset mahdollisuudet koulutukseen ja jatkuvaan ammatilliseen kehittymiseen sekä samat mahdollisuudet ylennyksiin ja uralla etenemiseen. Tämä koskee erityisesti etätyötä tekeviä naisia, joilla saattaa olla vähemmän aikaa ja mahdollisuuksia osallistua urakehitystä tukeviin toimiin työajan ulkopuolella. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Edellyttäen, että tarvittavat välineet ja taidot ovat kaikkien saatavilla, etätyö sinällään on työn muoto, joka on sekä miesten että naisten käytettävissä ja ulottuvilla. Saatavilla olevat, laadukkaat, kohtuuhintaiset, saavutettavat ja monipuoliset julkiset hoivapalvelut ovat näin ollen ratkaisevan tärkeitä etätyön hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla. Eräissä jäsenvaltioissa on käytettävissä taloudellista tukea ja erityisiä verokannustimia, joilla edistetään pätevien ammattilaisten tarjoamaa lastenhoitoa myös kotona – tätä on syytä tutkia vertailuanalyysilla. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Etätyö saattaa lisätä tiettyjen palvelujen kysyntää, mutta se voi myös heikentää tilannetta sellaisissa pk-yrityksissä, joita luotsaavat etupäässä naisyrittäjät ja joiden asiakkaista suurin osa on matkalla töihin tai pois töistä olevia naisia. Tämä koskee esimerkiksi pieniä elintarvike- ja muita kauppoja, toreja ja kauppakeskuksia. Tällaisen riskin lieventäminen edellyttäisi luopumista stereotyyppisistä ammatinvalinnoista. Sama pätee naisten ja miesten etätyömahdollisuuksia koskevien sellaisten erojen vähentämiseen, jotka johtuvat alakohtaisesta eriytymisestä ja eri alojen soveltumisesta etätyöhön. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Keinoja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen

| 5.1. | Työnantajien harkinnassa on päättää työn organisoinnista, mutta työmarkkinaosapuolilla voi esimerkiksi työehtosopimusneuvottelujen kautta olla merkittävä rooli etätyön edistämisessä siten, että viedään eteenpäin sukupuolten tasa-arvoa ja lisätään tuottavuutta ja työhyvinvointia. Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuonna 2002 tekemässä etätyötä koskevassa puitesopimuksessa, jonka kaikki jäsenvaltiot panivat täytäntöön vuoteen 2008 mennessä (26), vahvistetaan yleiset säännöt etätyön käytölle siten, että työnantajien ja työntekijöiden tarpeisiin voidaan vastata tasapuolisesti. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on tärkeä keino käsitellä sellaisia kysymyksiä kuin palkat, työajat, saavutettavuussäännöt, työterveys ja -turvallisuus sekä osaamisen kehittäminen etätyön yhteydessä. ETSK kehottaa myös levittämään parhaita käytäntöjä siitä, miten naiset ja miehet voivat yhdistää työ- ja perhe-elämän tasa-arvoisesti, sekä edistämään ja rahoittamaan työmarkkinaosapuolten yhteisiä toimia. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ETSK korostaa, että koska etätyö perustuu teknologiseen infrastruktuuriin ja yhteyksiin, on erittäin tärkeää investoida asianmukaiseen digitaaliseen infrastruktuuriin ja huolehtia vakaista digitaalisista yhteyksistä ja asianmukaisista laitteista ja ohjelmista, jotta mahdollistetaan tehokas etätyö kaikille yhteiskuntaryhmille ja vältetään ongelmia muilla talouden ja yhteiskunnan digitalisaation aloilla. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ETSK toistaa kehotuksensa, jonka mukaan digitaalisia taitoja on vahvistettava kaikkien kohdalla, jotta ihmiset voivat reagoida ja osallistua digitaaliseen kehitykseen sekä hyödyntää kaikilta osin sähköisen oppimisen mahdollisuuksia. Tästä on huolehdittava virallisen ja epävirallisen koulutuksen sekä arkioppimisen ja sen validoinnin kautta peruskoulutuksessa ja täydennys- ja uudelleenkoulutuksessa jatkuvan ja elinikäisen oppimisen lähestymistavan mukaisesti. Erityistä huomiota on kiinnitettävä naisten osaamiseen, jotta nämä kykenevät osallistumaan täysipainoisesti työmarkkinoille ja suoriutumaan päivittäisistä käytännön digiasioista. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ETSK korostaa, että tarvitaan hoivaa koskeva Euroopan laajuinen sopimus (Care Deal for Europe), sillä hoiva-alaan investoimalla varmistettaisiin laadukkaampien palvelujen tarjoaminen kaikille koko elämän ajan ja huolehdittaisiin siitä, että naiset ja miehet ovat tasa-arvoisia palkansaajia ja vastaavat tasavertaisesti hoivavelvollisuuksista. Komitea kannustaa jäsenvaltioita investoimaan kaiken tyyppisiin hoivainfrastruktuureihin. Next Generation EU -välineeseen sisältyvät kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat tarjoavat mahdollisuuden ohjata investointeja hoiva-alalle. ETSK kehottaa myös levittämään parhaita käytäntöjä siitä, miten naiset ja miehet voivat yhdistää työ- ja perhe-elämän tasa-arvoisesti, sekä edistämään ja rahoittamaan työmarkkinaosapuolten yhteisiä toimia. ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tarkistamaan Barcelonan tavoitteita (27), jotta varmistetaan laadukkaan, joustavan, monipuolisen ja kohtuuhintaisen lastenhoidon saatavuus (28). Komitea korostaa myös, että on tärkeää siirtyä laitoshoidosta yhteisöperustaisiin ja yksilökeskeisiin palveluihin sellaisten haavoittuvassa asemassa olevien lasten ja aikuisten osalta, joilla on erityistarpeita, kuten Euroopan komission julkaisemissa yhteisissä eurooppalaisissa suuntaviivoissa todetaan (29). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ETSK kannustaa jäsenvaltioita panemaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin täytäntöön tehokkaasti ja oikea-aikaisesti, jotta perheille voidaan tarjota asianmukaisia valintamahdollisuuksia tasa-arvoisempien käytäntöjen edistämiseksi ottaen samalla huomioon myös yritysten, erityisesti pk-yritysten, tarpeet. Pienemmissä yrityksissä, joiden toiminta perustuu lähtökohtaisesti pienen tiimin työskentelyyn, tuotanto-organisaation jatkuvuus ja vakaus on jopa tärkeämpää kuin muissa yrityksissä. Tähän mennessä saatujen kokemusten pohjalta voidaan harkita joustavia järjestelyjä fyysisen läsnäolon ja etätyön yhdistämiseksi. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä haavoittuvassa asemassa olevien naisryhmien, kuten vammaisten naisten, yksinhuoltajien, ikääntyneiden naisten, muuttajanaisten ja romaninaisten, olosuhteisiin. Nais- ja perhejärjestöjä on tuettava myös kohdennetuin toimenpitein, jotka rahoitetaan EU:n ja jäsenvaltioiden varoista. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Väkivaltatapauksissa olisi väkivallan vastaisen lainsäädännön noudattamisen ohella otettava käyttöön kaikki saatavilla olevat tukipalvelut (koska perheväkivalta on lisääntynyt huomattavasti pandemian johdosta toteutettujen sulkutoimien aikana (30)). ETSK kehottaa jäsenvaltioita kehittämään ja toteuttamaan toimenpiteitä kaikenlaisen naisiin kohdistuvan fyysisen tai verkkoväkivallan ehkäisemiseksi. Myös etätyön yhteydessä tarvitaan tehokkaampia toimia väkivallan ja seksuaalisen häirinnän torjumiseksi työpaikalla. Jos työpaikka ei ole ”turvallinen” (esim. etätyön vuoksi), perheväkivallan uhreilla ei ole tukenaan minkäänlaista sosiaalista valvontaa ja heillä on käytettävissään asiaan liittyvää tietoa ja apua vain rajoitetusti tai ei lainkaan (31). Työmarkkinaosapuolia olisi kannustettava kehittämään perheväkivallan ehkäisemistä koskevia toimintapolitiikkoja ja tuettava tässä kehittämistyössä, mukaan luettuina yhteiset erityistoimet ja asianmukaisten seuranta- ja raportointijärjestelmien käyttöön asettaminen myös ja etenkin silloin, kun työtä tehdään etäyhteyksien välityksellä (32). ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan EU:n edun mukaisesti väkivaltaa ja häirintää koskeva ILO:n yleissopimus (nro 190) vuodelta 2019. Komitea kannustaa jäsenvaltioita ratifioimaan yleissopimuksen (33) pikaisesti. EU:n tulisi kehottaa myös EU:n ulkopuolisia maita ratifioimaan yleissopimus. ETSK panee merkille, että neuvosto on kehottanut niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet Istanbulin yleissopimusta, tekemään niin, ja suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen ehdottaa – Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetyn mukaisesti – lainsäädäntöä naisiin kohdistuvan sukupuoleen perustuvan väkivallan ja myös sukupuoleen perustuvan työpaikkahäirinnän torjumiseksi. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Etätyö ei ole uusi työskentelymuoto, mutta siitä aiheutuu monia vielä tuntemattomia vaikutuksia, jotka edellyttävät lisätutkimusta. Olisi esimerkiksi hyödyllistä tutkia sen vaikutuksia ja edellytyksiä olosuhteissa, joita pandemia ei hallitse, ja ottaa huomioon pidemmän aikavälin kehitys talouden ja yhteiskunnan eri aloilla. Koska kaikkien käyttäjien tarpeet huomioon ottaen suunnitellut tekniset ja sosiaaliset innovaatiot ovat avainasemassa, jotta etätyötä voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ja ratkaista samalla sukupuolten tasa-arvoon liittyviä ongelmia, ETSK kehottaa sisällyttämään nämä aiheet tutkimus-, kehitys- ja innovointipolitiikkaan sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla. Lisäksi olisi kerättävä ja jaettava hyviä esimerkkejä nykyisistä käytännöistä koko EU:ssa, jotta voidaan edistää kehittyneitä ratkaisuja. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Koska investoinnit kaikkien käyttäjien tarpeet huomioon ottaen suunniteltuun tekniseen, sosiaaliseen ja innovaatioinfrastruktuuriin ovat valtion talousarvion keskeisiä osia, voidaan rahoituksen asianmukaisella osoittamisella edistää merkittävästi sukupuolten tasa-arvoon perustuvaa etätyötä. Tämän tavoitteen tukemiseen olisi käytettävä myös EU:n varoja, rakennerahastot ja elpymis- ja palautumistukiväline mukaan luettuina. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Saavutettavuus on yhteiskunnallinen ilmiö. Työpaikoilla on kehitettävä asiaankuuluvia käytäntöjä, esim. soveltamalla digitalisaatiota koskevan työmarkkinaosapuolten sopimuksen kaltaisia välineitä, ottaen myös huomioon, että Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) valmistelee parhaillaan vuonna 2023 alkavaa, digitalisaatiota koskevaa EU:n Terveellinen työ -kampanjaa. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | ETSK viittaa myös digitalisaatiota koskevaan itsenäiseen puitesopimukseen (Autonomous framework agreement on digitalisation, AFAD) (34) ja kehottaa Euroopan komissiota osoittamaan erityistä taloudellista tukea työmarkkinaosapuolten kohdennettuihin yhteisiin toimiin sekä tukemaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, jotka edistävät työ- ja yksityiselämän välistä tasapainoa. Digitalisaatiota koskevassa itsenäisessä puitesopimuksessa tarkennetaan keinoja käsitellä kysymyksiä, jotka liittyvät saavutettavissa ja saavuttamattomissa olon tapoihin digitaalisissa työympäristöissä, mukaan luettuina liiallisen saavutettavuuden ja pitkien työaikojen taustalla olevat syyt. Puitesopimuksen täytäntöönpanoa varten on todennäköisesti olemassa paljon maakohtaisia esimerkkejä, kuten ala- tai yrityskohtaisia sopimuksia ja ohjeasiakirjoja. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Ranska, Belgia, Italia ja Espanja ovat antaneet saavutettavissa ja saavuttamattomissa olon tapoja koskevien kansallisten toimintamallien osalta lainsäädäntöä oikeudesta olla tavoittamattomissa. Tarkoituksena on selkeyttää oikeuksia, lisätä tietoisuutta tarpeesta muuttaa työaikamalleja tai jopa edistää kulttuurimuutosta kohti terveellisempää työn organisointia. Alankomaissa ja Portugalissa on tehty asianomaisia lainsäädäntöehdotuksia. Saksassa, Suomessa, Irlannissa, Luxemburgissa, Liettuassa, Maltassa, Ruotsissa ja Sloveniassa asiasta keskustellaan parhaillaan, kun taas loput 13 jäsenvaltiota eivät ole aloittaneet tällaista keskustelua. Euroopan parlamentti äänesti äskettäin päätöslauselmasta, joka koskee oikeutta olla tavoittamattomissa ja jossa se kehottaa Euroopan komissiota esittämään lainsäädäntöä, jonka myötä digitaalisesti työskentelevät voivat olla tavoittamattomissa työaikansa ulkopuolella, vahvistamaan etätyötä koskevat vähimmäisvaatimukset ja selventämään työoloja ja -ehtoja sekä työ- ja lepoaikoja (35). On olemassa erilaisia näkemyksiä siitä, tarvitaanko lainsäädäntöä vai ovatko nykyiset säännökset riittäviä ja olisiko sovellettava ainoastaan työehtosopimusneuvotteluihin perustuvaa toimintamallia. Eriävistä näkemyksistä huolimatta työmarkkinaosapuolet ovat melko pitkälle yksimielisiä siitä, että saavutettavissa ja saavuttamattomissa olon tavat on määritettävä ja että niistä on sovittava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa yritystasolla (ja/tai alakohtaisella tasolla) sen varmistamiseksi, että ne mukautetaan eri alojen, yritysten ja muiden organisaatioiden erityistarpeisiin. Samalla on otettava huomioon työntekijöiden tarpeet, erityisesti työterveys ja -turvallisuus. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Lisäksi poliittisten päättäjien on kuultava työmarkkinaosapuolia työ- ja työllisyyspolitiikkaa muotoiltaessa, mukaan luettuina etätyöhön ja sen sukupuolivaikutuksiin vaikuttavat politiikat. ETSK painottaa, että sukupuolikysymykset olisi valtavirtaistettava kaikilla politiikan aloilla. Koska etätyö liittyy myös kansalaisten päivittäiseen elämään ja ympäristö- ja ilmastopolitiikkaan, nais-, perhe-, kuluttaja- ja ympäristöasioiden alalla toimivien asianomaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden olisi kyettävä vaikuttamaan politiikan valmisteluun. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Jotta annetaan yksityissektorille mahdollisuuksia ja kannustimia innovoida ja investoida uusiin menetelmiin ja luoda uusia työpaikkoja siten, että edistetään sukupuolten tasa-arvoisen etätyön edellytyksiä, on olennaisen tärkeää, että EU huolehtii yrittäjyyden ja liiketoiminnan kannalta suotuisista olosuhteista. Etätyön onnistunut hallinnointi edellyttää käytännössä myös julkisen ja yksityisen sektorin välistä tiivistä ja sujuvaa yhteistyötä. Se on tärkeää esimerkiksi digitaalisen infrastruktuurin, koulutuksen, terveys- ja sosiaalipalvelujen sekä tutkimuksen ja innovoinnin aloilla. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Lisäksi yksilöiden ja perheiden tasolla tarvitaan uudenlaista ajattelutapaa. Stereotyyppisen ajattelun vähentäminen ja siitä eroon pääseminen edellyttää tietoisuuden ja sitoutumisen parantamista. Organisaatiokulttuuria, jolla varmistetaan sukupuolitietoisuus, kuten samapalkkaisuusperiaate ja kaikkien ”näkyvyys”, on myös edistettävä aktiivisesti, ja samalla on tuettava johtotasoa etätyöskentelyä edistävien käytäntöjen kehittämisessä ja täytäntöönpanossa. Tätä olisi tehostettava tiedotuskampanjoilla esimerkiksi työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä. ETSK kannustaa työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ottamaan tässä yhteydessä keskeisen roolin ja edistämään stereotypioista poikkeavia perherooleja ja opiskelu-, ammatti- ja työpaikkavalintoja. Sukupuolten tasa-arvo on myös valtavirtaistettava koulutuksessa lastentarhasta ja alakoulusta aina ammatilliseen ja korkea-asteen koulutukseen asti. |
| --- | --- |

5.15.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Eurofoundin raportti Living, working and COVID-19 [Eläminen, työskentely ja covid-19-pandemia – vain englanniksi]. Vertauskohtana vuosi 2018, jolloin alle 5 prosenttia työntekijöistä teki säännöllistä ja alle 10 prosenttia satunnaista etätyötä.

1

(2)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/qanda_20_357

2

(3)  Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoden 2020 puitesopimus digitalisaatiosta ja vuoden 2002 puitesopimus etätyöstä sekä Euroopan komission tiedonanto Euroopan tason työmarkkinaosapuolten etätyötä koskevan eurooppalaisen puitesopimuksen täytäntöönpanosta, COM(2008) 412 final – http://erc-online.eu/european-social-dialogue/database-european-social-dialogue-texts/

3

(4)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 8

4

(5)  http://erc-online.eu/european-social-dialogue/database-european-social-dialogue-texts/ ja http://resourcecentre.etuc.org/

5

(6)  Eurofoundin raportti Living, working and COVID-19 [Eläminen, työskentely ja covid-19-pandemia].

6

Living, working and COVID-19

(7)  Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu (EPRS): Gender equality: a review in progress – YK varoittaa nyt, että covid-19-pandemia saattaa kumota sukupuolten tasa-arvoon liittyvät globaalit saavutukset, juuri kun kansainvälisen yhteisön oli määrä antaa uutta pontta tällä alalla.

7

Gender equality: a review in progress

(8)  Tasa-arvoindeksi 2020: Digitalisointi ja työn tulevaisuus, EIGE.

8

(9)  Tasa-arvoindeksi 2020: Digitalisointi ja työn tulevaisuus, EIGE.

9

(10)  UNAPL-, FEPIME Catalunya- ja AFAEMME-järjestöjen raportit.

10

(11)  https://data.unwomen.org/features/covid-19-and-gender-what-do-we-know-what-do-we-need-know

11

(12)  Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu: Achieving gender equality in the face of the pandemic and existing challenges: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ATAG/2021/659440/EPRS_ATA(2021)659440_EN.pdf, https://eige.europa.eu/topics/health/covid-19-and-gender-equality

12

(13)  Eurofound (2020), Living, working and COVID-19 [Eläminen, työskentely ja covid-19-pandemia].

13

(14)  Verkkokysely, covid-ryhmä, ansiorakennetutkimus. Eurofound (2020), Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?

14

(15)  Yleisesti ottaen arvioidaan, että EU:ssa 37 prosenttia työpaikoista soveltuu etätyöhön (ks. Eurofoundin tiedot).

15

(16)  Eurofound (2021), COVID-19, Some implications for employment and working life, EU:n julkaisutoimisto, Luxemburg – ei vielä julkaistu.

16

(17)  Eurofound (2020), Living, working and COVID-19 [Eläminen, työskentely ja covid-19-pandemia].

17

(18)  Tasa-arvoindeksi 2020: Digitalisointi ja työn tulevaisuus, EIGE.

18

(19)  https://www.nature.com/articles/d41586-020-01294-9

19

(20)  UNAPL-, FEPIME Catalunya- ja AFAEMME-järjestöjen raportit.

20

(21)  https://www.opendemocracy.net/en/5050/covid19-sexual-harassment-work-online/

21

(22)  https://www.europarl.europa.eu/news/fi/press-room/20200406IPR76610/covid-19-stopping-the-rise-in-domestic-violence-during-lockdown

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019-2024/suica/announcements/speech-vice-president-suica-demographic-change-eu-epc_en, https://horizon-magazine.eu/article/teleworking-here-stay-here-s-what-it-means-future-work.html

23

(24)  https://www.oecd.org/going-digital/bridging-the-digital-gender-divide-key-messages.pdf

24

(25)  Tasa-arvoindeksi 2020: Digitalisaatio ja työn tulevaisuus, EIGE.

25

(26)  http://erc-online.eu/european-social-dialogue/database-european-social-dialogue-texts/

26

(27)  Euroopan uuden sukupuolistrategian 2020–2025 mukaisesti.

27

(28)  Euroopan tason työmarkkinaosapuolten 24. marraskuuta 2020 antama yhteinen lausuma lastenhoitopalveluista EU:ssa.

28

(29)  https://deinstitutionalisationdotcom.files.wordpress.com/2017/07/guidelines-final-english.pdf/

29

(30)  https://unric.org/en/who-warns-of-surge-of-domestic-violence-as-covid-19-cases-decrease-in-europe/, https://www.europarl.europa.eu/news/fi/press-room/20200406IPR76610/covid-19-stopping-the-rise-in-domestic-violence-during-lockdown

30

(31)  Julkaisussa Brief no 3 – Domestic violence and its impact on the world of work, maaliskuu, 2020, ILO tuo esiin kotiväkivallasta julkiselle taloudelle koituvat korkeat kustannukset (https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---gender/documents/briefingnote/wcms_738117.pdf).

31

(32)  Esimerkki parhaasta käytännöstä: Vodafone Toolkit on domestic violence and abuse at work: Recognise, respond and refer, https://www.vodafone.com/content/dam/vodcom/files/vodafone_domestic_violence_toolkit_2020.pdf

32

(33)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020PC0024&from=FI

33

(34)  https://www.ceep.eu/wp-content/uploads/2020/06/Final-22-06-20_Agreement-on-Digitalisation-2020.pdf

34

(35)  https://www.europarl.europa.eu/news/fi/press-room/20210114IPR95618/right-to-disconnect-should-be-an-eu-wide-fundamental-right-meps-say, 472 ääntä puolesta ja 126 vastaan 83:n pidättyessä äänestämästä.

35

---

LIITE

Seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin keskustelussa (työjärjestyksen 59 artiklan 3 kohta):

Kohdan 4.3 kolmastoista luetelmakohta

Poistetaan.

| | 4.3 | Etätyöhön voi myös liittyä riskejä, jotka tulevat useimmiten esiin seuraavien haasteiden yhteydessä:

  [– –]






  — | epävarmuus työnantajan vastuusta varmistaa työterveys ja turvallisuus, työolot ja ehdot sekä työehtosopimusten noudattaminen. |
| --- | --- | --- | --- |

4.3

[– –]

—

epävarmuus työnantajan vastuusta varmistaa työterveys ja turvallisuus, työolot ja ehdot sekä työehtosopimusten noudattaminen.

Perustelu

Yhteisön säännöstössä on laajoja ja kattavia säännöksiä, joilla varmistetaan työterveys ja -turvallisuus etätyön yhteydessä, mukaan luettuina nimenomaiset oikeudet ja velvollisuudet. Lausuntoa laadittaessa ei ole löytynyt näyttöä tai edes viitteitä tällaisesta epävarmuudesta.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 103 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 112 |
| Pidättyi äänestämästä: | 25 |

Puolesta:

103

Vastaan:

112

Pidättyi äänestämästä:

25

Kohta 1.4

Muutetaan.

| | 1.4 | ETSK:n mielestä
  panee merkille etätyötä koskevat nykyiset oikeudelliset ja lisäpuitteet ovat asianmukaiset ja riittävät.,
  joihin
  Niihin kuuluvat työaikadirektiivi, työturvallisuutta ja -terveyttä koskeva direktiivi, työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskeva direktiivi sekä Euroopan tason työmarkkinaosapuolten itsenäiset puitesopimukset etätyöstä vuodelta 2002 – puitesopimus on pantu täytäntöön jäsenvaltioissa erilaisin välinein – ja digitalisaatiosta vuodelta 2020. ETSK kehottaa panemaan ne nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön ja antamaan niille uutta pontta muun muassa edistämällä kansallisella tasolla käytäviä työehtosopimusneuvotteluja, joilla pyritään vaikuttamaan myönteisesti sukupuolten tasa-arvoon.
  Komitea toteaa myös, ettei etätyötä varten ole olemassa konsolidoituja eurooppalaisia puitteita. Euroopan parlamentin mukaan ”tarvitaan lainsäädäntökehystä etätyötä koskevien ehtojen sääntelemiseksi koko EU:ssa, jotta voidaan varmistaa kunnolliset työolot ja -ehdot digitaalitaloudessa ja näin edistää eriarvoisuuden vähentämistä ja työssäkäyvien köyhyyden käsittelemistä”. ETSK suosittaakin, että nykyisiä sääntöjä arvioidaan niiden tehokkuuden määrittämiseksi ottaen huomioon etätyön nopea lisääntyminen, tietoisuus uusista riskeistä ja saadut kokemukset. Lisäksi komitea kehottaa työmarkkinaosapuolia tarkistamaan etätyötä koskevaa puitesopimusta vuodelta 2002 ja antamaan sille uutta pontta. |
| --- | --- | --- |

1.4

Perustelu

Ehdotetulla muutosehdotuksella tarkennetaan ja selkeytetään tekstiä ja mukautetaan se lausunnon aiheeseen.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 109 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 112 |
| Pidättyi äänestämästä: | 18 |

Puolesta:

109

Vastaan:

112

Pidättyi äänestämästä:

18

Kohta 1.8

Poistetaan.

| | 1.8 | Etätyöhön liittyy riski siitä, että työntekijästä tulee näkymätön työyhteisössä ja että tämä jää virallisten ja epävirallisten tukirakenteiden ja tiedon ulkopuolelle ja ilman henkilökohtaisia kontakteja kollegoihin. Tämä voi johtaa siihen, ettei työntekijää oteta huomioon ylentämis- ja koulutusmahdollisuuksien yhteydessä ja ettei tällä ole tärkeää tietoa palkoista ja olemassa olevista työntekijöiden oikeuksista. Naisten kohdalla tämä saattaa kärjistää sukupuolten eriarvoisuutta, kuten sukupuolten palkkaeroa. Palkkojen avoimuutta koskeva direktiiviehdotus, jonka Euroopan komissio julkaisi 4. maaliskuuta 2021, saattaa olla yksi tärkeä keino puuttua näkymättömyydestä johtuvaan tiedonpuutteeseen. |
| --- | --- | --- |

1.8

Perustelu

Ehdotetulla muutosehdotuksella tarkennetaan ja selkeytetään tekstiä, sillä kohdassa esitetyt seikat on jo esitetty sekä lausunnon päätelmissä ja suosituksissa että lausuntotekstissä.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 113 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 125 |
| Pidättyi äänestämästä: | 13 |

Puolesta:

113

Vastaan:

125

Pidättyi äänestämästä:

13

Seuraavat jaoston lausunnon kohdat muutettiin täysistunnossa hyväksytyn muutosehdotuksen mukaisiksi, mutta ne saivat tuekseen yli neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohta):

Kohta 3.4

Muutetaan.

| | 3.4 | Kaikista etätyöntekijöistä neljännes oli alle 12-vuotiaiden lasten vanhempia, ja heistä 22 prosenttia kamppaili ”huomattavasti muita ryhmiä enemmän voidakseen keskittyä työhön ja saavuttaakseen asianmukaisen työ- ja yksityiselämän tasapainon” (17). Erityisesti hoivavelvollisuuksista huolehtivien naisten työntekoa kotoa käsin haittasivat useat tekijät, kuten keskeytyksettömän työnteon edellyttämän hiljaisen tilan puute, mutta myös työntekoon käytettävissä olevan ajan puute yhdistettynä taipumukseen pidentää työpäivää, olla tavoitettavissa jopa kellon ympäri ja jättää noudattamatta saavutettavissa ja saavuttamattomissa olon tapoja. Tämä edellyttää asianomaisen voimassa olevan lainsäädännön parempaa täytäntöönpanoa ja valvonnan tehostamista työsuojelutarkastuksilla. Yksinhuoltajat, joista EU:ssa on naisia 85 prosenttia, olivat erityisen hankalassa asemassa, koska heidän oli pandemian vuoksi entistäkin vaikeampaa tasapainottaa työ- ja yksityiselämää. (18) |
| --- | --- | --- |

3.4

Äänestystulos:

| Puolesta: | 120 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 111 |
| Pidättyi äänestämästä: | 15 |

Puolesta:

120

Vastaan:

111

Pidättyi äänestämästä:

15

Kohdan 4.3 kahdestoista luetelmakohta

Muutetaan.

| | 4.3 | Etätyöhön voi myös liittyä riskejä, jotka tulevat useimmiten esiin seuraavien haasteiden yhteydessä:

  [– –]






  — | esteet yhteyden saamisessa ammattiliittojen edustajiin |
| --- | --- | --- | --- |

4.3

[– –]

—

esteet yhteyden saamisessa ammattiliittojen edustajiin

[– –].

Äänestystulos:

| Puolesta: | 124 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 113 |
| Pidättyi äänestämästä: | 11 |

Puolesta:

124

Vastaan:

113

Pidättyi äänestämästä:

11

---

(17)  Eurofound (2020), Living, working and COVID-19, [Eläminen, työskentely ja covid-19-pandemia].

(18)  Tasa-arvoindeksi 2020: Digitalisointi ja työn tulevaisuus, EIGE.

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/26

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue”

(puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto)

(2021/C 220/03)

| Esittelijä: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Esittelijä:

Stefan BACK

| Lausuntopyyntö | EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio Portugali, 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksytty jaostossa | 9.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon numero | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 149/68/10 |

Lausuntopyyntö

EU:n neuvoston puheenjohtajavaltio Portugali, 26.10.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksytty jaostossa

9.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon numero

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

149/68/10

1.   Päätelmät ja suositukset

Puheenjohtajavaltio Portugalin esittämät kysymykset

| 1.1. | ETSK katsoo, että vaikka markkinoiden avaamisessa ja teknisessä yhdenmukaistamisessa on tapahtunut paljon niiden 30 vuotta kestäneen vapauttamisen aikana, sekä sääntelyn että toimintakulttuurin tasolla on vielä paljon tehtävää. Toimenpiteissä on kiinnitettävä enemmän huomiota sosiaalilainsäädännön kehittämiseen, mukauttamiseen ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon, ja niiden avulla on pyrittävä paitsi saavuttamaan komission kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa kaavailtu markkinaosuuden kasvu myös parantamaan ekologista ja sosiaalista kestävyyttä. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Rajatylittävien toimintojen helpottamiseksi tarvitaan toimenpiteitä, joilla vähennetään rajatarkastusten tarvetta, poistetaan hallinnollisia ongelmia ja huolehditaan siitä, ettei rajanylityspaikoilla synny viivästyksiä. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Liikennesuunnittelun painopisteitä, kapasiteetin suunnittelua ja tiedotusta on parannettava, jotta voidaan lisätä joustavuutta ja parantaa sekä rautatieinfrastruktuurin että esimerkiksi terminaalien kapasiteetin suunnittelua multimodaalisten virtojen optimoimiseksi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Investointeja tarvitaan infrastruktuuriin mutta myös liikkuvan kaluston digitalisointiin ja päivittämiseen (esim. digitalisointi Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän ERTMS:n käyttöönoton yhteydessä ja automaattiset kytkennät) sekä oikeudenmukaiseen siirtymään ja osaamisen kehittämiseen, jotta voidaan parantaa liikennevirtojen sujuvuutta, optimoida resurssien käyttö ja turvata työpaikat. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Rautateiden rahtiliikenteen kehittämiseksi ETSK suosittaa lisätoimenpiteitä, kuten yritysten ja liikennemuotojen välistä yhteistyötä, jotta ekologisen ja sosiaalisen kestävyyden ja tehokkuuden tavoitteet saavutetaan paremmin, eurooppalaisen yksittäisvaunukuljetusjärjestelmän uudelleenkäynnistämistä, strategisen infrastruktuurin (esim. satamien) yhdistämistä rautatieratkaisuihin, investoimista teollisuusraiteisiin, suurten logistiikkayritysten osallistumista liikennevirtojen uudelleensuuntaamiseen sekä ekologisesti ja sosiaalisesti esimerkillisen toiminnan varmistamista kaikissa liikennemuodoissa. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ETSK suosittaa julkisen velan osalta, että kun on kyse liikenneinfrastruktuuriin suunnatuista julkisista investoinneista, Maastrichtin kriteereistä poiketaan myös covid-19-kriisin jälkeen. Rautatiealalle tehtäviin investointeihin kannustavia toimia olisi tehostettava, jotta voidaan edistää sosiaalisesti ja ekologisesti kestävää liikennettä. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Infrastruktuurin kehittäminen sekä TEN-T-ydinverkkokäytävien ja tavaraliikennekäytävien oikea-aikainen käyttöönotto on keskeisen tärkeää ja edellyttää priorisointia rahoituksessa ja suunnittelussa. EU:n rautatieverkon vuoden 2030 jälkeistä kehitystä silmällä pitäen on erityisen tärkeää edetä kohti sellaisen suurnopeusverkon kehittämistä, joka yhdistää kaikki EU:n pääkaupungit ja suuret kaupungit. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ETSK korostaa, että osaavat ja motivoituneet työntekijät ja hyvät työolot ja -ehdot ovat ratkaisevan tärkeitä rautatieliikenteen onnistuneen kehityksen kannalta. Sen vuoksi on tärkeää, että on olemassa asianmukainen sosiaalilainsäädäntö, joka koskee myös rautatiehenkilöstön lähettämistä työhön muiden jäsenvaltioiden alueelle. ETSK tähdentää toimivan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkitystä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Covid-19-kriisistä saatuja kokemuksia on hyödynnettävä kestokykyisemmän ja tehokkaamman rautatiejärjestelmän kehittämiseksi. Häiriönsietokyvyn parantamista on suunniteltava tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Alun perin säädetty rataverkon haltijan asema on epäilemättä auttanut varmistamaan, että infrastruktuurikapasiteetti on jaettu riippumattomalla, oikeudenmukaisella ja syrjimättömällä tavalla, ja se on parantanut liikenteenharjoittajien luottamusta oikeudenmukaiseen kohteluun. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2012/34/EU (1) luotuun sääntelykehykseen myöhemmin tehdyt muutokset tarjoavat kuitenkin laajemmin valinnanvaraa organisaatiomallin suhteen, ja niissä keskitytään rataverkon haltijan riippumattomuuteen niin kutsutuissa olennaisissa toiminnoissa (lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen, hinnoittelu ja maksujen kerääminen) sekä erillisellä kirjanpidolla aikaan saatuun avoimuuteen. Nykyiset säännökset ovat täysin riittäviä, jotta niillä voidaan varmistaa sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan edellyttämä riippumattomuus ja avoimuus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ETSK korostaa, että integroiduissa rautatiejärjestelmissä voidaan huolehtia oikeudenmukaisesta osuuksien jaosta yhtä hyvin kuin integroimattomissa järjestelmissä. Komitea huomauttaa, että monet Euroopan suurista ja menestyneistä rautatiemaista ovat päättäneet säilyttää integroidut rautatieyhtiöt, jotta voidaan varmistaa synergia, parempi koordinointi, joustavuus ja sisäiset työmarkkinat työllisyyden turvaamiseksi. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Rataverkon haltijoiden ja liikenteenharjoittajien välinen koordinointimekanismi sekä rataverkon haltijoiden eurooppalainen verkosto ovat keskeisiä tekijöitä, jotka auttavat saavuttamaan optimaalisen tehokkuuden. |
| --- | --- |

1.12.

Lisäpäätelmät

| 1.13. | Rataverkon haltijoiden on keskityttävä enemmän ongelmakohtiin, kaupunkialueisiin, rajatylittäviin yhteyksiin ja liikennevirtoihin sekä yhteistyöhön. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Mahdollisuus liikenteen ja resurssien koordinoituun hallintaan käytävä- tai EU-tasolla on mielenkiintoinen, ja sitä on tarkasteltava esimerkiksi osana rautateiden tavaraliikennekäytävien toteuttamista tai TEN-T-ydinverkkokäytäviä. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ETSK pohtii, tarvitseeko rautatieliikenne toimintakulttuuriin muutosta ja lähestymistapaa, jossa keskitytään paljon nykyistä enemmän asiakkaiden tarpeisiin sekä henkilö- että rahtiliikenteen osalta. Euroopan rautateiden teemavuotta 2021 olisi hyödynnettävä tilaisuutena edistää tätä käyttäytymisen muutosta ja kehittää entistä sujuvampaa yhteistyötä liikenteenharjoittajien ja asiakkaiden välillä sekä optimoida digitalisaation tarjoamien mahdollisuuksien käyttö. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ETSK toteaa, että covid-19-pandemia on viivästyttänyt hankkeiden toteuttamista tai pysäyttänyt sen. Nyt on tärkeää hankkia menetetty aika takaisin. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Vaikuttaa selvältä, että rautatiejärjestelmän nykyiset politiikkatoimi- ja parannustarpeet olisi myös otettava huomioon, jotta voidaan saavuttaa liikennemuotojakaumaa koskevat tavoitteet ja jotta rautatiet voivat hoitaa oman osuutensa kestävässä eurooppalaisessa multimodaalisessa liikennejärjestelmässä. Valtiontuet ja valtion toimet ovat ratkaisevan tärkeitä keskeisten palvelujen varmistamiseksi myös covid-19-kriisin jälkeen. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Covid-19-pandemia vaikuttaa kielteisesti kaikenlaiseen rautateiden matkustajaliikenteeseen ja erityisesti kansainvälisiin reitteihin. Kun otetaan huomioon rautatiealan tilanne – sen tulojen menetykset vuonna 2020 (26 miljardia euroa), vuoden 2021 tappiot sekä odotettu hidas elpyminen –, riittävä ja joustava taloudellinen tuki rautatieyrityksille ja rataverkon haltijoille on tarpeen ja se on otettava käyttöön tehokkaalla tavalla, jotta voidaan tukea rautatieliikennemarkkinoiden kehitystä ja alan kilpailukykyä muihin liikennemuotoihin nähden. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset ovat välttämättömiä, jotta voidaan varmistaa kaikkien ulottuvilla olevat, kohtuuhintaiset ja osallistavat henkilöliikennepalvelut. ETSK katsoo, että julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekeminen ilman tarjouskilpailua on yksi toimivimmista ja tehokkaimmista toimenpiteistä rautateiden henkilöliikenteen edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Euroopan rautateiden teemavuosi 2021 tarjoaa erinomaisen tilaisuuden arvioida tähänastista kehitystä ja asettaa tulevaisuuden tavoitteita. ETSK kehottaakin laatimaan puolueettoman analyysin EU:n rautatiepolitiikasta ja sen saavutuksista kohdassa 7.2 esitetyn tarpeen ja SEUT-sopimuksen 90 ja 91 artiklassa vahvistettujen liikennepolitiikan tavoitteiden mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 (2), SEUT-sopimuksen 14 artiklan ja pöytäkirjan N:o 26 sekä EU:n perusoikeuskirjan 36 artiklan mukaisen oikeuden asianmukaisiin julkisiin palveluihin markkinahäiriötilanteissa. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Yleistä / Puheenjohtajavaltio Portugalin kysymykset

| 2.1. | Puheenjohtajavaltio on pyytänyt, että lausunnossa keskityttäisiin seuraaviin kolmeen kysymykseen: |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mitä voidaan oppia kolme vuosikymmentä jatkuneista yrityksistä vapauttaa rautatieala EU-maissa (ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa)? |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Onko rautatiejärjestelmän eriyttäminen parantanut tai heikentänyt järjestelmän suorituskykyä kokonaisuudessaan? |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Olisiko rataverkon haltijoiden erottamisessa rautatieliikenteen harjoittajista noudatettava yhtä ainoaa mallia vai olisiko edistettävä useita erilaisia malleja? |
| --- | --- |

2.4.

3.   Yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue

| 3.1. | Yhtenäistä eurooppalaista rautatiealuetta hahmoteltiin vuonna 1996 annetussa valkoisessa kirjassa ”Strategia yhteisön rautateiden elvyttämiseksi”. Se on pantu täytäntöön neljän lainsäädäntöpaketin turvin. Niistä päätettiin vuosina 2001, 2004, 2007 ja 2016. Vuonna 2001 rautateiden rahtiliikenteen osuus liikennemuotojakaumasta (maaliikenne) oli 17,5 prosenttia, vuonna 2006 17,0 prosenttia ja vuonna 2018 17,9 prosenttia. Rautateiden matkustajaliikenteen osuus liikennemuotojakaumasta (kaikki henkilöliikenteen muodot) oli seuraava: 6,6 prosenttia vuonna 2007, 6,6 prosenttia vuonna 2010 ja 6,9 prosenttia vuonna 2018. Jos tarkastellaan vain maaliikennettä osuus oli 6,9 prosenttia vuonna 2007, 7,0 prosenttia vuonna 2011 ja 7,9 prosenttia vuonna 2018 (3). Samasta lainsäädäntökehyksestä huolimatta kehitys oli eri jäsenvaltioissa erilaista. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Paketteihin on sisältynyt kansallisten ja kansainvälisten matkustaja- ja rahtiliikenteen markkinoiden avaaminen sekä tekninen yhdenmukaistaminen, mukaan lukien vaatimukset, jotka koskevat infrastruktuuria ja liikkuvaa kalustoa ja niin muodoin myös Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmää, jota käytetään pääasiassa TEN-T-verkossa. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kehyksessä varmistetaan myös rataverkon haltijoiden riippumattomuus olennaisten toimintojen, kuten lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen ja rataverkon haltijan erillistä kirjanpitoa koskevien säännösten suhteen. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Lisäksi lainsäädäntökehykseen sisältyy Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/59/EY (4), joka koskee veturinkuljettajien pätevyyttä ja terveydellistä soveltuvuutta sekä kansainvälisessä liikenteessä edellytettävää kielitaitoa, ja neuvoston direktiivi 2005/47/EY (5), jossa säädetään liikkuvassa työssä olevan henkilöstön työoloista rajatylittävien yhteentoimivien toimintojen yhteydessä. Molemmat perustuvat Euroopan tason työmarkkinaosapuolten sopimuksiin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 155 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kehykseen sisältyy myös rataverkon haltijoiden ja liikenteenharjoittajien välinen kansallinen koordinointimekanismi, joka koskee infrastruktuurin ylläpitoon ja kapasiteettiin liittyviä tavoitteita, intermodaalisuutta ja yhteentoimivuutta sekä infrastruktuurin käyttömahdollisuuksiin ja hyödyntämiseen sekä intramodaalisuuteen ja palveluiden laatuun liittyviä kysymyksiä. Rataverkon haltijoiden eurooppalainen verkosto varmistaa yhteistyön ja näkemystenvaihdon. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Matkustajaliikennettä koskeviin sääntöihin sisältyy säännöksiä julkista palveluhankintaa koskevista sopimuksista ja julkisista hankinnoista sekä mahdollisuus ilmoittaa hinnoittelua ja palvelutasoa koskevista yleisistä säännöistä. Julkista henkilöliikennettä säännellään julkisen palvelun velvoitteita koskevalla asetuksella (EY) N:o 1370/2007 (muutettu asetuksella (EU) 2016/2338), jossa edellytetään, että toimivaltaiset viranomaiset tekevät julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset asetuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Säännöt koskevat muun muassa toimivaltaisten viranomaisten ja jäsenvaltioiden toimivaltaa asettaa sosiaalisia vaatimuksia ja sosiaalinormeja ja velvoittaa henkilöstön siirtoon liikenteenharjoittajan vaihtuessa. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Täytäntöönpanon nykytilanne – jäljellä olevat ongelmat 30 vuoden jälkeen

| 4.1. | Lähes kolmen vuosikymmenen ponnistelut kansainvälisen ja kansallisen rahti- ja matkustajaliikenteen markkinoiden avaamiseksi sekä erilaisten teknisten ja turvallisuussääntöjen yhdenmukaistamiseksi ja sitä myötä yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomiseksi eivät ole tuottaneet toivottuja kokonaistuloksia. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Rautateiden kansainvälisiin henkilöliikennereitteihin ja tämän markkinasegmentin kapasiteetin kehittämiseen liittyen on myös muistettava, että kestävää ja älykästä liikkuvuutta koskevalla EU:n strategialla pyritään toteuttamaan vuoteen 2050 mennessä täysin toimiva erittäin nopein yhteyksin varustettu multimodaalinen Euroopan laajuinen liikenneverkko (TEN-T) kestävää ja älykästä liikennettä varten. Tämänkaltaisilla yhteyksillä olisi voitava verkottaa EU:n suuret kaupungit rautatiepohjaisilla kestävillä palveluilla ja korvata asteittain ja ainakin osittain mannerten sisäiset lentoyhteydet. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Markkinoiden täydellisestä avaamisesta, infrastruktuurin vapaan ja syrjimättömän käyttöoikeuden varmistamiseen tähtäävistä toimenpiteistä, teknisten sääntöjen yhdenmukaistamisesta ja hallinnollisesta yksinkertaistamisesta huolimatta alalla on edelleen huomattavia puutteita, kun ajatellaan rautateiden kykyä kasvattaa osuuttaan liikennemuotojakaumasta sekä matkustaja- että rahtiliikenteessä. Eräitä kysymyksiä käsitellään komission yksiköiden vuonna 2020 laatimassa valmisteluasiakirjassa (”valmisteluasiakirja”), joka liittyy tiedonantoon kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiasta ja jossa esitetään useita ehdotuksia (6). Vastaavia näkemyksiä rahtiliikenteen osalta esitetään vuonna 2016 laaditussa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa ”EU:n rautateiden tavaraliikenne ei ole vielä oikeilla raiteilla”. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ETSK katsoo, että EU:n oikeudellisen kehyksen täytäntöönpanoon ja markkinoiden avautumisasteen mittaamiseen rajoittuva analyysi ei riitä yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen puutteiden aukottomaan analysointiin ja ymmärtämiseen. ETSK kehottaakin analysoimaan laajasti ja kattavasti onnistumiseen liittyviä tekijöitä ja ongelmia ja arvioimaan nykyistä kehystä, myös sen vaikutusta työoloihin ja -ehtoihin, ottaen huomioon SEUT-sopimuksen 90 ja 91 artiklan mukaisen velvoitteen luoda sisämarkkinat, joilla on yhdenmukaistetut säännöt kansainväliselle liikenteelle, sekä vahvistaa kabotaasin edellytykset. Lisäksi on otettava huomioon SEUT-sopimuksen 14 artikla, joka koskee yleistä taloudellista etua koskevia palveluja, ja kiinnitettävä asianmukaista huomiota rautatieliikenteen sisämarkkina- ja kilpailulainsäädännön periaatteisiin, joista säädetään asetuksessa (EY) N:o 1370/2007, pitäen mielessä myös SEUT-sopimuksen pöytäkirjan N:o 26 ja EU:n perusoikeuskirjan 36 artiklan mukainen jäsenvaltioiden rooli. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Markkinoiden avaaminen on näin ollen sujunut epätasaisesti. On kuitenkin olemassa useita menestystarinoita. Huolimatta yleisestä laskusuuntauksesta EU:n tasolla esimerkiksi Itävalta, Saksa ja Ruotsi ovat saavuttaneet hyviä tuloksia, kun otetaan huomioon rautatiekuljetusten osuus liikennemuotojakaumasta ja tavaramäärät (7). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Itävaltalainen valtion omistama rautatieyhtiö ÖBB on onnistunut kehittämään kansainvälisten yöjunayhteyksien verkoston, vaikka sen osuus kotimaisista markkinoista laski 88,4 prosentista 86,5 prosenttiin vuonna 2018. Matkustajaliikenteen 2,2 miljardin euron kokonaisliikevaihdosta vuonna 2019 noin 1,4 miljardia euroa näyttää liittyvän julkisen palvelun velvoitteeseen (8). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset ovat välttämättömiä, jotta kansalaisille voidaan taata saavutettavissa olevat, kohtuuhintaiset ja osallistavat henkilöliikennepalvelut. Markkinat ovat avoimet kaupallisille henkilöliikennepalveluille, usein kaukoliikenteelle. Kaukoliikennettä ja alueellista liikennettä ei kuitenkaan voi erottaa toisistaan. Jokainen kaukojuna suorittaa matkustajien kannalta alueellisia tehtäviä erityisesti esikaupunkialueilla pysähtyessään. Alueellisilla raideyhteyksillä varmistetaan tarvittava matkustajamäärä ja hoidetaan syöttöliikennettä pääradoille. Ne myös keventävät pääratojen infrastruktuuriin kohdistuvaa painetta ja varmistavat yhteydet alueella.
  Jäsenvaltiot ovat ryhtyneet lisätoimiin luodakseen keskeisiä liikennepalveluja uusien junayhteyksien, myös yöjunien, avulla, ja eräät vakiintuneet rautatieliikenteen harjoittajat ovat tämän kehityksen kärjessä. Esimerkiksi Saksa (TEE 2.0), Alankomaat ja Ruotsi ovat jo ilmoittaneet tällaisista suunnitelmista. ETSK katsoo, että nämä aloitteet osoittavat rautatiejärjestelmän monitahoisuuden ja että kansainvälisessä henkilöliikenteessä vuodesta 2010 käytössä ollut vapaa markkinoille pääsy ei ole oikea väline (kansainvälisen) pitkän matkan matkustajaliikenteen kehityksen edistämiseen. Tarvitaan poliittista tahtoa, ympäristöystävällisten ja osallistavien ratkaisujen priorisointia koskevia poliittisia päätöksiä sekä riittäviä investointeja ja hyvää hallintotapaa. |
| --- | --- |

4.7.

Jäsenvaltiot ovat ryhtyneet lisätoimiin luodakseen keskeisiä liikennepalveluja uusien junayhteyksien, myös yöjunien, avulla, ja eräät vakiintuneet rautatieliikenteen harjoittajat ovat tämän kehityksen kärjessä. Esimerkiksi Saksa (TEE 2.0), Alankomaat ja Ruotsi ovat jo ilmoittaneet tällaisista suunnitelmista. ETSK katsoo, että nämä aloitteet osoittavat rautatiejärjestelmän monitahoisuuden ja että kansainvälisessä henkilöliikenteessä vuodesta 2010 käytössä ollut vapaa markkinoille pääsy ei ole oikea väline (kansainvälisen) pitkän matkan matkustajaliikenteen kehityksen edistämiseen. Tarvitaan poliittista tahtoa, ympäristöystävällisten ja osallistavien ratkaisujen priorisointia koskevia poliittisia päätöksiä sekä riittäviä investointeja ja hyvää hallintotapaa.

| 4.8. | ETSK katsoo, että julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekeminen ilman tarjouskilpailua on yksi toimivimmista ja tehokkaimmista toimenpiteistä rautateiden henkilöliikenteen edistämiseksi. Se on rautatiejärjestelmien selkäranka esimerkiksi Itävallassa ja Sveitsissä, missä rautateiden markkinaosuudet ovat isommat kuin muualla. Lisäksi ETSK toteaa, että markkinoiden avautumisaste ja asiakastyytyväisyys tai lippujen hinnat eivät korreloi keskenään. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Edellä mainitun komission valmisteluasiakirjan mukaan markkinoiden avaamiseen ja houkuttavien raideyhteyksien luomiseen liittyy kuitenkin vielä lukuisia ongelmia. Keskeisiä osatekijöitä ovat seuraavat: |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Liikenteenharjoittajat eivät saa riittävästi tietoa, jotta nämä voisivat tehdä asianmukaisia tarjouksia tarjouskilpailumenettelyissä, vaikka vuonna 2016 annettuun neljänteen rautatiepakettiin tehtiin muutoksia, joiden tarkoituksena oli varmistaa riittävien tietojen saatavuus tarjouksien tekijöille. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Liikkuvan kaluston saatavuus on edelleen suuri ongelma uusille toimijoille. Liikkuvaa kalustoa, jonka sertifiointi on voimassa kaikkialla EU:ssa, on edelleen verrattain vaikea saada sekä matkustaja- että rahtiliikenteeseen. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Julkisen palvelun velvoitteeseen kuuluvassa matkustajaliikenteessä tarvittavan liikkuvan kaluston saatavuuden osalta rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista annetussa asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 annetaan toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuus toteuttaa tarvittaessa toimenpiteitä tällaisen käyttöoikeuden saamisen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | Suorien tai yhdistelmälippujen myynti rautateillä on edelleen ongelmallista, etenkin kun on kyse hintoja, varauksia ja liikennettä koskevista ajantasaisista tiedoista. |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.10. | Huolimatta neljänteen rautatiepakettiin sisältyvistä säännöksistä, joiden mukaan liikenteenharjoittajat voivat saada Euroopan rautatievirastolta yhtenäisen turvallisuustodistuksen kaikkialla EU:ssa harjoitettavaa liikennettä varten, monia sääntöjä ei ole yhdenmukaistettu, mikä lisää rajatylittävien toimintojen monimutkaisuutta ja kustannuksia ja aiheuttaa viivästyksiä rajanylityspaikoissa. Tällaisten sääntöjen yhdenmukaistaminen saattaa siksi olla tärkeä tehtävä tulevaisuuden kannalta ja ennakkoedellytys tuleville yhteisille digitaalisille ja automaatioratkaisuille. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ETSK korostaa, että tekninen yhdenmukaistaminen ja infrastruktuurin nykyaikaistaminen ovat keskeinen tekijä toimivan yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomisessa. Infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston nykyaikaistamiseen tehtävät investoinnit ovat erittäin kalliita. Suurnopeusrautateiden kaltaiset rautatiealan innovaatiot ovat itse asiassa olleet valtio-omisteisten toimijoiden kehittämiä, ja niihin on käytetty julkista tukea. Tutkimukseen ja innovointiin sovelletaan erityisiä valtiontukisääntöjä. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ETSK panee merkille, että komissio tekee yhteistyötä rautatiealan ja jäsenvaltioiden kanssa helpottaakseen rajanylityksiä rautateiden tavaraliikennekäytävissä. Komitean mielestä on tärkeää, että komissio kartoittaa laajasti olemassa olevia esteitä, kuten erilaisia asenteisiin liittyviä ongelmia, ja ehdottaa ratkaisuja. Tässä yhteydessä ETSK kehottaa huolehtimaan siitä, että työmarkkinaosapuolet pääsevät mukaan komission valmistelutyöhön. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Rautateiden rahtiliikenteeseen liittyy useita erityiskysymyksiä. Valmisteluasiakirjassa on esitetty seuraavat huomiot ja ehdotukset: |
| --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | Tavaraliikenteen luonne on muuttunut. Markkinoilla on yhä enemmän tavaroita, joiden kuljettaminen edellyttää sekä joustavuutta että entistä suurempaa luotettavuutta monimutkaisissa toimitusketjuissa, joissa on kyse suurista arvoista, mikä asettaa rautatieliikenteen usein epäedulliseen kilpailuasemaan, koska se ei ole riittävän täsmällistä, luotettavaa, ennakoitavaa ja joustavaa. Esimerkiksi vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä yli 50 prosenttia Alppien tavaraliikennekäytävän junista viivästyi yli kolme tuntia. |
| --- | --- |

4.13.1.

| 4.13.2. | Esimerkiksi junien sijaintia ja odotettua saapumisaikaa koskevat tiedot ovat niukkoja. Sen lisäksi kapasiteetinhallintaa ja liikenteenohjausta ei yleensä koordinoida rautatieinfrastruktuurin ja terminaalien kaltaisten laitosten välillä. Tämä haittaa resurssien hallinnan optimoimista. |
| --- | --- |

4.13.2.

| 4.13.3. | Nykyaikaisten, muualla maailmassa yleisesti käytössä olevien automatisoitujen kytkentäjärjestelmien puute EU:ssa haittaa yksittäisvaunukuljetusten suorituskykyä. |
| --- | --- |

4.13.3.

| 4.13.4. | Rahtiliikenne jää toissijaiseksi kapasiteetin suunnittelussa sekä rajatylittävällä että kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

4.13.4.

| 4.13.5. | Pitkän aikavälin kapasiteetti- ja aikataulusuunnittelu haittaa markkinalähtöisiä liiketoimintamalleja ja estää rautateitä vastaamasta asiakkaiden esittämiin vaatimuksiin lyhyellä aikavälillä. Kotimaanliikenteen ensisijaisuus ja rajatylittävän liikenteen koordinoinnin puute aiheuttavat lisäongelmia rajatylittävälle rahtiliikenteelle. |
| --- | --- |

4.13.5.

| 4.13.6. | Heikko kannattavuus vähentää investointeja, ja infrastruktuuri-investointeja ei koordinoida riittävästi yli rajojen edes keskeisillä liikenneväylillä. |
| --- | --- |

4.13.6.

| 4.13.7. | On toivottavaa, että ainakin osa rajatylittävää rahtiliikennettä koskevista koordinointi- ja suunnitteluongelmista voidaan ratkaista eurooppalaisia rautateiden tavaraliikennekäytäviä koskevan asetuksen meneillään olevan arvioinnin yhteydessä. (9) |
| --- | --- |

4.13.7.

| 4.14. | Yleisesti ottaen vaikuttaa siltä, että rautatiekapasiteetin hallintoprosessi on suunniteltava uudelleen, jotta liikenteenharjoittajat voisivat tarjota palveluja asiakkaiden tarpeiden mukaisesti riittävän luotettavasti, täsmällisesti ja joustavasti. Tämä edellyttää muun muassa sekä matkustaja- että rahtiliikenteen kattavaa kokonaisvaltaista näkemystä kapasiteetin hallinnasta, mikä helpottaisi kapasiteetin optimaalista käyttöä. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Rautateiden rahtiliikenteen osalta tilintarkastustuomioistuin esittää jo mainitussa erityiskertomuksessaan samankaltaisia huomioita kuin komissio esitti valmisteluasiakirjassaan.
  Erityiskertomuksessa esitetään useita suosituksia, jotka koskevat rautateiden rahtiliikennemarkkinoiden toiminnan kehittämistä, mukaan lukien valvonnan parantaminen vakiintuneiden toimijoiden ja rataverkon haltijoiden kilpailunvastaisen toiminnan torjumiseksi, liikenteenohjauksen parantaminen rautateiden tavaraliikennekäytävissä sekä suorituskyvyn seuranta ja infrastruktuuritarpeiden tarkempi yksilöiminen. |
| --- | --- |

4.15.

Erityiskertomuksessa esitetään useita suosituksia, jotka koskevat rautateiden rahtiliikennemarkkinoiden toiminnan kehittämistä, mukaan lukien valvonnan parantaminen vakiintuneiden toimijoiden ja rataverkon haltijoiden kilpailunvastaisen toiminnan torjumiseksi, liikenteenohjauksen parantaminen rautateiden tavaraliikennekäytävissä sekä suorituskyvyn seuranta ja infrastruktuuritarpeiden tarkempi yksilöiminen.

| 4.16. | Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa tuodaan esiin myös veturinkuljettajat muun muassa veturinkuljettajien hyväksymisestä annetun direktiivin 2007/59/EY mukaisen kielijärjestelyn osalta ja ehdotetaan, että liitteen VI kohdassa 8 esitetyt kielivaatimukset olisi korvattava kansainvälisessä rautatieliikenteessä käytettävän yhden ja ainoan kielen taitoa koskevilla vaatimuksilla. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Erityiskertomuksessa todetaan, että havaitut strategiset ja sääntelyyn liittyvät ongelmat ovat luonteeltaan sellaisia, että ellei niihin puututa, lisärahoitus ei auta ratkaisemaan niitä. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Olisi kiinnitettävä huomiota myös rautateiden tavaraliikennekäytäviä koskevaan, ministerikokouksen 21. syyskuuta 2020 antamaan julkilausumaan, jossa korostetaan digitalisaation ja TEN-T-ydinverkkokäytävien oikea-aikaisen täytäntöönpanon ja ERTMS:n käyttöönoton merkitystä. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Vaikuttaa siltä, että yleisesti ollaan yhtä mieltä ammattitaitoisen rautatiehenkilöstön ja hyvien työolojen ja -ehtojen merkityksestä. Tämän vuoksi tarvitaan toimia, joilla estetään sosiaalinen polkumyynti, jota kehittyy rautatiealalla markkinoiden avaamisen myötä samoin kuin muillakin liikenteen aloilla EU:ssa. Nykyiset säännökset – kuten työntekijöiden lähettämistä koskeva direktiivi – eivät välttämättä sovellu rautatiehenkilöstön tilanteeseen, sillä niissä ei oteta huomioon esimerkiksi rautatiealan erittäin liikkuviin työntekijöihin liittyviä erityisvaatimuksia. Tämä tekee myös valvonnasta haastavaa. ETSK katsookin, että maantieliikenteen tapaan myös rautatieliikenteen työntekijöitä varten saatetaan tarvita erityissääntöjä. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | ETSK panee tässä yhteydessä merkille rautatiealan työmarkkinaosapuolten raportoimat puutteet, jotka koskevat rautatiealan sosiaalisia määräyksiä ja lainsäädäntöä sekä niiden täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa, esimerkiksi julkisen palvelun velvoitetta koskevan asetuksen sosiaalilausekkeiden täytäntöönpanoa sekä liikkuvassa työssä olevan henkilöstön työoloja rajatylittävien toimintojen yhteydessä koskevan direktiivin 2005/47/EY soveltamista, seurantaa ja noudattamisen valvontaa. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | ETSK tukee varauksetta yhteisymmärrystä siitä, että rautatiealalla on oltava ammattitaitoinen henkilöstö, jolla on hyvät työolot ja -ehdot, ja panee merkille yhteentoimivia rajatylittäviä palveluja suorittavien, liikkuvassa työssä olevien työntekijöiden ajo- ja lepoaikoja koskevan sopimuksen, jonka työmarkkinaosapuolet tekivät tammikuussa 2004 työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa ja joka pantiin täytäntöön direktiivillä 2005/47/EY. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | ETSK toteaa, että työmarkkinaosapuolet ovat sopineet jatkavansa työtään työmarkkinavuoropuhelun puitteissa sopimuksen täytäntöönpanon seurannan parantamiseksi. Ne ovat sitoutuneet yhteisen julkilausuman avulla edistämään rajatylittävää toimintaa, välttämään yksinomaan työolojen ja -ehtojen eroihin perustuvaa kilpailua ja säilyttämään tasapuoliset toimintaedellytykset rajatylittävää toimintaa harjoittavien yritysten välillä (10).
  Direktiivin 2005/47/EY osalta työmarkkinaosapuolet korostavat, että ”yksi hanketta koskevista havainnoista on se, että kansallisia toimivaltaisia viranomaisia koskevat epäselvyydet haittaavat sopimuksen asianmukaista seurantaa ja noudattamisen valvontaa jäsenvaltiotasolla. Myös tilanteissa, joissa viranomainen – yleensä kansallinen työsuojeluviranomainen – on selkeästi määritelty, siltä näyttää puuttuvan tarvittavat resurssit, valmiudet ja/tai tietoisuus sopimuksesta ja sen täytäntöönpanodirektiivistä, jotta se voisi hoitaa tehtävänsä tehokkaasti”. ETSK olettaa, että EU:n toimet ovat tarpeen. |
| --- | --- |

4.22.

Direktiivin 2005/47/EY osalta työmarkkinaosapuolet korostavat, että ”yksi hanketta koskevista havainnoista on se, että kansallisia toimivaltaisia viranomaisia koskevat epäselvyydet haittaavat sopimuksen asianmukaista seurantaa ja noudattamisen valvontaa jäsenvaltiotasolla. Myös tilanteissa, joissa viranomainen – yleensä kansallinen työsuojeluviranomainen – on selkeästi määritelty, siltä näyttää puuttuvan tarvittavat resurssit, valmiudet ja/tai tietoisuus sopimuksesta ja sen täytäntöönpanodirektiivistä, jotta se voisi hoitaa tehtävänsä tehokkaasti”. ETSK olettaa, että EU:n toimet ovat tarpeen.

| 4.23. | ETSK panee merkille julkisen palvelun velvoitteita koskevaa asetusta (EY) N:o 1370/2007 käsittelevän työmarkkinaosapuolten julkilausuman, jonka mukaan kilpailun seuraukset eivät saisi vaikuttaa palveluja tarjoavan henkilöstön työoloihin ja -ehtoihin ja jossa todetaan, että sen vuoksi valtiollisella, alueellisella tai paikallisella tasolla tarvitaan sitovia sosiaalinormeja ja/tai on toteuttava henkilöstön pakollisia siirtoja liikenteenharjoittajan vaihtuessa (11). Tätä ei ole riittävällä tavalla pantu täytäntöön eikä varmistettu käytännössä, ja se edellyttää EU:n toimia. ETSK kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti näiden säännösten täytäntöönpanoa ja ryhtymään tarvittaviin toimiin. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Liikenteenharjoittajat vaikuttavat olevan samaa mieltä siitä, että ala tarvitsee nyt aikaa totutellakseen ja sopeutuakseen neljänteen rautatiepakettiin. |
| --- | --- |

4.24.

5.   Covid-19-pandemiakriisi – selviytymistesti

| 5.1. | Covid-19-kriisi on merkinnyt koetta ja haastetta rautatieliikenteelle samoin kuin kaikille muillekin liikenteen aloille ja kaikille liikennesektorin työntekijöille. Rautateiden luotettavuus, turvallisuus ja keskeinen asema henkilö- ja rahtiliikenteessä kuuluu covid-19-pandemian yhteydessä tehtyihin myönteisiin havaintoihin, ja tästä kuuluu kiitos myös rautatiehenkilöstön ponnisteluille erittäin vaikeissa olosuhteissa. Valtiontuki on auttanut monia rautatieyhtiöitä vaikeina aikoina, kun liikennemäärät ovat supistuneet voimakkaasti. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Euroopan rautatieyhteisön keräämien tietojen mukaan covid-19-pandemia vaikuttaa kielteisesti kaikenlaiseen rautateiden matkustajaliikenteeseen ja erityisesti kansainvälisiin reitteihin. Tulonmenetykset olivat 26 miljardia euroa vuonna 2020, ja ne ovat jatkuneet vuoden 2021 ensimmäisinä kuukausina. Lisäksi elpymisen odotetaan etenevän hitaasti. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Covid-19-kriisi on kuitenkin myös valveuttanut tarpeesta kehittää selviytymiskykyä hyödyttäviä toimenpiteitä ja parantaa johdonmukaisuutta ja koordinointia verkon suhteen sekä kiinnittää enenevästi huomiota rajatylittävän infrastruktuurin kehittämiseen (12). Toisaalta se on lisäksi osoittanut, että kaupungeilla on tärkein rooli liikenneongelmien ratkaisemisessa ja ettei niitä pitäisi jättää selviytymään yksin. EU:n on siis kiinnitettävä kaupunkeihin erityistä huomiota. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Valtio-omisteiset liikenteenharjoittajat on pandemian aikana velvoitettu jatkamaan henkilö- ja rahtiliikennepalveluja ja varmistamaan turvallinen toiminta. Valtiontuki ja valtion toimet ovat useissa tapauksissa pystyneet estämään rautatiejärjestelmän romahtamisen, mikä on ollut välttämätöntä keskeisten palvelujen turvaamiseksi. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Puheenjohtajavaltion esille ottamat eriyttämiseen liittyvät kysymykset

| 6.1. | Vaikuttaa siltä, että puheenjohtajavaltion esittämiin kahteen kysymykseen vastataan hyvin direktiivin 2012/34/EU, sellaisena kuin se on muutettuna, II luvun 1 ja 2 jakson säännöksillä, joiden tarkoituksena on varmistaa rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden hallinnon riippumattomuus (1 jakso) sekä rautateiden infrastruktuurin hallinnon ja kuljetustoiminnan ja liikennetoimintatyyppien erottaminen (2 jakso). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Kyseisissä säännöksissä annetaan laajalti vaihtoehtoja organisaatiomuotoa ajatellen, kunhan varmistetaan infrastruktuurin hallinnosta vastaavan yksikön riippumattomuus reittien ja hinnoittelun osalta. Sama koskee velvollisuutta erilliseen kirjanpitoon infrastruktuurin hallinnon ja operatiivisen toiminnan sekä matkustaja- ja rahtiliikenteen välillä samoin kuin julkisen palvelun tehtävistä maksettavien julkisten varojen käytön avoimuutta. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Junareittien jakamista ja hinnoittelua koskevan neutraaliuden takaamista sekä kirjanpitoa koskevien sääntöjen avoimuutta on pidettävä hyödyllisenä, koska niillä varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja avoimuus. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | On syytä todeta, että Saksan, Puolan, Italian ja Itävallan kaltaiset suuret rautatiemaat ovat säilyttäneet integroidut rautatieyhtiöt varmistaen samalla rataverkon haltijoiden riippumattomuuden sellaisten olennaisten toimintojen osalta kuin lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen, hinnoittelu ja maksujen kerääminen ja että esimerkiksi Ranska on integroinut uudelleen infrastruktuurin hallinnan ja toiminnot. Kyseiset maat pitävät tätä hyödyllisenä rautatiejärjestelmälle, jotta voidaan käyttää hyväksi synergioita, taata tiivis yhteistyö, lisätä joustavuutta jne. Olisi myös otettava huomioon rautateiden henkilöstölle suurista sisäisistä työmarkkinoista koituvat hyödyt erityisesti turvallisuuden kannalta tärkeissä ammateissa, joihin liittyy terveydellisiä ja psykologisia vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Vapautta valita organisaatiomuoto on pidettävä hyödyllisenä, eikä jäsenvaltioita siis tulisi velvoittaa toimintojen eriyttämiseen. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Loppuhuomioita

| 7.1. | Edellä esitetystä käy ilmi, että eurooppalainen rautatiealue ei ole missään tapauksessa täydellinen. Menestystekijöitä ja työoloihin ja -ehtoihin kohdistuvia vaikutuksia on analysoitava perusteellisemmin. Käytettävissä olevissa analyyseissä on arvioitu ongelmia, jotka liittyvät voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanoon, mukaan lukien markkinoille pääsy, yhteentoimivuus ja tekninen yhdenmukaistaminen, mm. operatiivisten ja teknisten sääntöjen puutteellinen yhdenmukaistaminen. Niissä on kuitenkin myös havaittu kustannusongelmia, myöhästymisiä, sellaisen liikkuvan kaluston puutetta, joka pystyy kulkemaan koko EU:n alueella, ja yleisiä ongelmia avoimiin markkinoihin sopeutumisessa. Vaikuttaa siltä, että markkinoiden avaamisen mahdollisia vaikutuksia työoloihin ja -ehtoihin ei ole analysoitu. Monia asioita voitaisiin ja pitäisi parantaa, jotta järjestelmä toimisi paremmin, siitä tulisi kilpailukykyisempi, se pystyisi kasvattamaan markkinaosuuttaan koko EU:ssa ja siitä tulisi täysimittainen toimija tehokkaassa ja ekologisesti ja sosiaalisesti kestävässä multimodaalisessa liikenne- ja liikkuvuusjärjestelmässä, joka palvelee käyttäjiä ja on hyväksi ympäristölle. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | ETSK katsoo, että on aika tehdä yleinen tilannearvio EU:n rautatiejärjestelmästä. ETSK kehottaakin analysoimaan laajasti ja kattavasti onnistumiseen liittyviä tekijöitä ja ongelmia sekä arvioimaan nykyistä kehystä, myös sen vaikutusta työoloihin ja -ehtoihin. ETSK kehottaa tekemään puolueettoman arvioinnin ottaen huomioon SEUT-sopimuksen 90 ja 91 artiklan mukaisen velvoitteen luoda sisämarkkinat, joilla on yhdenmukaistetut säännöt kansainväliselle liikenteelle, sekä vahvistaa kabotaasin edellytykset. Tässä yhteydessä on otettava asianmukaisesti huomioon SEUT-sopimuksen 14 artiklan ja pöytäkirjan N:o 26 sekä EU:n perusoikeuskirjan 36 artiklan määräykset yleistä taloudellista etua koskevista palveluista. Analyysissä olisi tarkasteltava ympäristönäkökohtia ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetettuja tavoitteita, rautateiden roolia yleishyödyllisenä palveluna ja sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta ajatellen sekä rautateiden kilpailukykyä ja toimintaa rajatylittävässä multimodaalisessa liikennejärjestelmässä yhteistyön, resurssitehokkuuden, palvelutason ja asiakas- ja kuluttajatyytyväisyyden kannalta kiinnittäen erityistä huomiota työntekijöiden työoloihin ja -ehtoihin kohdistuviin vaikutuksiin. Euroopan rautateiden teemavuosi 2021 tarjoaa erinomaisen tilaisuuden arvioida tähänastista kehitystä ja asettaa tulevaisuuden tavoitteita. |
| --- | --- |

7.2.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 32.

1

(2)  EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1.

2

(3)  EU:n tilastotaskukirjojen (Statistical Pocketbooks) eri laitosten mukaan.

3

(4)  EUVL L 315, 3.12.2007, s. 51.

4

(5)  EUVL L 195, 27.7.2005, s. 15.

5

(6)  SWD(2020) 331 final.

6

(7)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityisraportti 2016, ”EU:n rautateiden tavaraliikenne ei ole vielä oikeilla raiteilla”, kohdat 23–27.

7

(8)  OBB Holding Geschäftsbericht 2019, s. 61 ja 65–66.

8

(9)  EUVL L 276, 20.10.2010, s. 22.

9

(10)  Yhteentoimivia rajatylittäviä rautatiealan palveluja suorittavien, liikkuvassa työssä olevien työntekijöiden tiettyjä työoloja koskevan sopimuksen täytäntöönpanon ja soveltamisen arviointi, ”Rail mobile workers” -hanke – eurooppalaisten rautatiealan työmarkkinaosapuolten Euroopan rautatieyhteisön (CER) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF) yhteiset päätelmät.

10

(11)  https://www.etf-europe.org/resource/joint-cer-etf-opinion-protection-of-staff-september-2013

11

(12)  Ks. esimerkiksi Bundeministerium für Verkeht und digitale Infrastruktur ”Folgerungen für die zukünkftige Verkehrspolitik nach den Erfahrsungen und dem Umgang mit der COVID-19 Pandemie”; Wissenschaftlicher Beirat beim Bundesminister für Verkehr und digitale Infrastruktur Nr 2/Jahr 2020.

12

---

LIITE

Täysistunnossa hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 1.17

Muutetaan.

| | Vaikuttaa selvältä, että rautatiejärjestelmän nykyiset politiikkatoimi- ja parannustarpeet olisi myös otettava huomioon, jotta voidaan saavuttaa liikennemuotojakaumaa koskevat tavoitteet ja jotta rautatiet voivat hoitaa oman osuutensa kilpailulle vapaassa ja kestävässä eurooppalaisessa multimodaalisessa liikennejärjestelmässä. Valtiontuet ja valtion toimet ovat
  Ala tarvitsee valtiontukea myös covid-19-kriisistä elpymisen aikana, ja valtiontuki julkisen palvelun velvoitteiden rahoittamiseen on ratkaisevan tärkeitä keskeisten palvelujen varmistamiseksi myös covid-19-kriisin jälkeen. |
| --- | --- |

Vaikuttaa selvältä, että rautatiejärjestelmän nykyiset politiikkatoimi- ja parannustarpeet olisi myös otettava huomioon, jotta voidaan saavuttaa liikennemuotojakaumaa koskevat tavoitteet ja jotta rautatiet voivat hoitaa oman osuutensa kilpailulle vapaassa ja kestävässä eurooppalaisessa multimodaalisessa liikennejärjestelmässä. Valtiontuet ja valtion toimet ovat
  Ala tarvitsee valtiontukea myös covid-19-kriisistä elpymisen aikana, ja valtiontuki julkisen palvelun velvoitteiden rahoittamiseen on ratkaisevan tärkeitä keskeisten palvelujen varmistamiseksi myös covid-19-kriisin jälkeen.

Äänestystulos

| Puolesta: | 94 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 119 |
| Pidättyi äänestämästä: | 7 |

Puolesta:

94

Vastaan:

119

Pidättyi äänestämästä:

7

Kohta 1.18

Muutetaan.

| | Julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset ovat välttämättömiä, jotta voidaan varmistaa kaikkien ulottuvilla olevat, kohtuuhintaiset ja osallistavat henkilöliikennepalvelut. ETSK katsoo, että julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekeminen ilman tarjouskilpailua on yksi toimivimmista ja tehokkaimmista toimenpiteistä rautateiden henkilöliikenteen edistämiseksi.
  ETSK panee merkille, että suorahankinta on tällä hetkellä hallitsevassa asemassa mutta että sääntelykehys on kehittymässä kilpailuttamisen suuntaan. ETSK odottaa, että komissio analysoi tämän painopisteen muutoksen seurauksia muutetun asetuksen (EY) N:o 1370/2007 11 artiklassa säädetyn kohtuuhintaisuutta ja palvelutasoa koskevan painopisteen osalta. |
| --- | --- |

Julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset ovat välttämättömiä, jotta voidaan varmistaa kaikkien ulottuvilla olevat, kohtuuhintaiset ja osallistavat henkilöliikennepalvelut. ETSK katsoo, että julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekeminen ilman tarjouskilpailua on yksi toimivimmista ja tehokkaimmista toimenpiteistä rautateiden henkilöliikenteen edistämiseksi.
  ETSK panee merkille, että suorahankinta on tällä hetkellä hallitsevassa asemassa mutta että sääntelykehys on kehittymässä kilpailuttamisen suuntaan. ETSK odottaa, että komissio analysoi tämän painopisteen muutoksen seurauksia muutetun asetuksen (EY) N:o 1370/2007 11 artiklassa säädetyn kohtuuhintaisuutta ja palvelutasoa koskevan painopisteen osalta.

Äänestystulos

| Puolesta: | 97 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 114 |
| Pidättyi äänestämästä: | 12 |

Puolesta:

97

Vastaan:

114

Pidättyi äänestämästä:

12

Kohta 4.6

Muutetaan.

| | Yleisenä suuntauksena on, että julkisen palvelun velvoitteita hyödynnetään siten, että heikosti kannattaville, yleensä alueellisille reiteille myönnetään yksinoikeus liikennöintiin, kun taas markkinat ovat avoimet pitkien matkojen operointiin. ETSK korostaa julkisen palvelun velvoitteen tärkeää roolia kohtuuhintaisen käytettävyyden sekä matkustajaliikenteen rautatiejärjestelmän yleisen yhdenmukaisuuden varmistamisessa saatavuuden varmistamiseksi.
  Julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset ovat välttämättömiä, jotta kansalaisille voidaan taata saavutettavissa olevat, kohtuuhintaiset ja osallistavat henkilöliikennepalvelut. Markkinat ovat avoimet kaupallisille henkilöliikennepalveluille, usein kaukoliikenteelle. Kaukoliikennettä ja alueellista liikennettä ei kuitenkaan voi erottaa toisistaan. Jokainen kaukojuna suorittaa matkustajien kannalta alueellisia tehtäviä erityisesti esikaupunkialueilla pysähtyessään. Alueellisilla raideyhteyksillä varmistetaan tarvittava matkustajamäärä ja hoidetaan syöttöliikennettä pääradoille. Ne myös keventävät pääratojen infrastruktuuriin kohdistuvaa painetta ja varmistavat yhteydet alueella.


  Jäsenvaltiot ovat ryhtyneet lisätoimiin luodakseen keskeisiä liikennepalveluja uusien junayhteyksien, myös yöjunien, avulla, ja eräät vakiintuneet rautatieliikenteen harjoittajat ovat tämän kehityksen kärjessä. Esimerkiksi Saksa (TEE 2.0), Alankomaat ja Ruotsi ovat jo ilmoittaneet tällaisista suunnitelmista. Italian suurnopeusverkon liikenteenharjoittajien kilpailu on parantanut palvelun laatua, alentanut lippujen hintoja ja lisännyt vuorotiheyttä, mikä on johtanut selvästi havaittavaan liikennemuotosiirtymään lentoliikenteestä rautateille. Vastaavia aloitteita on suunnitteilla Espanjassa. ETSK katsoo, että nämä aloitteet osoittavat sekä nykyisten puitteiden mahdollisuudet luoda houkuttelevia ja ympäristöystävällisiä liikennevaihtoehtoja että tarpeen toteuttaa toimenpiteitä rajatylittävien yhteyksien luomisen helpottamiseksi.
  ETSK katsoo, että nämä aloitteet osoittavat rautatiejärjestelmän monitahoisuuden ja että kansainvälisessä henkilöliikenteessä vuodesta 2010 käytössä ollut vapaa markkinoille pääsy ei ole oikea väline (kansainvälisen) pitkän matkan matkustajaliikenteen kehityksen edistämiseen. Tarvitaan poliittista tahtoa, ympäristöystävällisten ja osallistavien ratkaisujen priorisointia koskevia poliittisia päätöksiä sekä riittäviä investointeja ja hyvää hallintotapaa. |
| --- | --- |

Yleisenä suuntauksena on, että julkisen palvelun velvoitteita hyödynnetään siten, että heikosti kannattaville, yleensä alueellisille reiteille myönnetään yksinoikeus liikennöintiin, kun taas markkinat ovat avoimet pitkien matkojen operointiin. ETSK korostaa julkisen palvelun velvoitteen tärkeää roolia kohtuuhintaisen käytettävyyden sekä matkustajaliikenteen rautatiejärjestelmän yleisen yhdenmukaisuuden varmistamisessa saatavuuden varmistamiseksi.
  Julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset ovat välttämättömiä, jotta kansalaisille voidaan taata saavutettavissa olevat, kohtuuhintaiset ja osallistavat henkilöliikennepalvelut. Markkinat ovat avoimet kaupallisille henkilöliikennepalveluille, usein kaukoliikenteelle. Kaukoliikennettä ja alueellista liikennettä ei kuitenkaan voi erottaa toisistaan. Jokainen kaukojuna suorittaa matkustajien kannalta alueellisia tehtäviä erityisesti esikaupunkialueilla pysähtyessään. Alueellisilla raideyhteyksillä varmistetaan tarvittava matkustajamäärä ja hoidetaan syöttöliikennettä pääradoille. Ne myös keventävät pääratojen infrastruktuuriin kohdistuvaa painetta ja varmistavat yhteydet alueella.

Jäsenvaltiot ovat ryhtyneet lisätoimiin luodakseen keskeisiä liikennepalveluja uusien junayhteyksien, myös yöjunien, avulla, ja eräät vakiintuneet rautatieliikenteen harjoittajat ovat tämän kehityksen kärjessä. Esimerkiksi Saksa (TEE 2.0), Alankomaat ja Ruotsi ovat jo ilmoittaneet tällaisista suunnitelmista. Italian suurnopeusverkon liikenteenharjoittajien kilpailu on parantanut palvelun laatua, alentanut lippujen hintoja ja lisännyt vuorotiheyttä, mikä on johtanut selvästi havaittavaan liikennemuotosiirtymään lentoliikenteestä rautateille. Vastaavia aloitteita on suunnitteilla Espanjassa. ETSK katsoo, että nämä aloitteet osoittavat sekä nykyisten puitteiden mahdollisuudet luoda houkuttelevia ja ympäristöystävällisiä liikennevaihtoehtoja että tarpeen toteuttaa toimenpiteitä rajatylittävien yhteyksien luomisen helpottamiseksi.
  ETSK katsoo, että nämä aloitteet osoittavat rautatiejärjestelmän monitahoisuuden ja että kansainvälisessä henkilöliikenteessä vuodesta 2010 käytössä ollut vapaa markkinoille pääsy ei ole oikea väline (kansainvälisen) pitkän matkan matkustajaliikenteen kehityksen edistämiseen. Tarvitaan poliittista tahtoa, ympäristöystävällisten ja osallistavien ratkaisujen priorisointia koskevia poliittisia päätöksiä sekä riittäviä investointeja ja hyvää hallintotapaa.

Äänestystulos

| Puolesta: | 104 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 112 |
| Pidättyi äänestämästä: | 15 |

Puolesta:

104

Vastaan:

112

Pidättyi äänestämästä:

15

Kohta 4.7

Muutetaan.

| | ETSK panee merkille, että julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekeminen ilman tarjouskilpailua on tällä hetkellä hallitsevassa asemassa, mutta että sääntelykehys on kehittymässä kilpailuttamisen suuntaan. ETSK odottaa, että komissio analysoi puolueettomasti tämän painopisteen muutoksen seurauksia muutetun asetuksen (EY) N:o 1370/2007 11 artiklassa säädetyn kohtuuhintaisuutta ja palvelutasoa koskevan painopisteen osalta ja että analyysissä annetaan myös suosituksia myöntämisjärjestelmästä, joka tarjoaa käyttäjien kannalta parhaan kustannusten ja hyödyn tasapainon.
  ETSK katsoo, että julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekeminen ilman tarjouskilpailua on yksi toimivimmista ja tehokkaimmista toimenpiteistä rautateiden henkilöliikenteen edistämiseksi. Se on rautatiejärjestelmien selkäranka esimerkiksi Itävallassa ja Sveitsissä, missä rautateiden markkinaosuudet ovat isommat kuin muualla. Lisäksi ETSK toteaa, että markkinoiden avautumisaste ja asiakastyytyväisyys tai lippujen hinnat eivät korreloi keskenään. |
| --- | --- |

ETSK panee merkille, että julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekeminen ilman tarjouskilpailua on tällä hetkellä hallitsevassa asemassa, mutta että sääntelykehys on kehittymässä kilpailuttamisen suuntaan. ETSK odottaa, että komissio analysoi puolueettomasti tämän painopisteen muutoksen seurauksia muutetun asetuksen (EY) N:o 1370/2007 11 artiklassa säädetyn kohtuuhintaisuutta ja palvelutasoa koskevan painopisteen osalta ja että analyysissä annetaan myös suosituksia myöntämisjärjestelmästä, joka tarjoaa käyttäjien kannalta parhaan kustannusten ja hyödyn tasapainon.
  ETSK katsoo, että julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekeminen ilman tarjouskilpailua on yksi toimivimmista ja tehokkaimmista toimenpiteistä rautateiden henkilöliikenteen edistämiseksi. Se on rautatiejärjestelmien selkäranka esimerkiksi Itävallassa ja Sveitsissä, missä rautateiden markkinaosuudet ovat isommat kuin muualla. Lisäksi ETSK toteaa, että markkinoiden avautumisaste ja asiakastyytyväisyys tai lippujen hinnat eivät korreloi keskenään.

Äänestystulos

| Puolesta: | 97 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 114 |
| Pidättyi äänestämästä: | 12 |

Puolesta:

97

Vastaan:

114

Pidättyi äänestämästä:

12

Kohta 5.3

Muutetaan.

| | Valtio-omisteiset lLiikenteenharjoittajat velvoitettiin
  pystyivät pandemian aikana jatkamaan turvallisia henkilö- ja rahtiliikennepalveluja ja varmistamaan turvallinen toiminta
  , mutta joutuivat samaan aikaan kärsimään huomattavia tappioita rahti- ja matkustajamäärien supistumisen vuoksi. Valtiontuki sekä Euroopan komission ja jäsenvaltioiden toimet rautatieliikenteen tukemiseksi taloudellisesti ja erityisesti helpottamalla keskeisten – myös rajatylittävien – palvelujen jatkumista, ovat mahdollistaneet tarvittavan henkilöliikenteen ja välttämättömien toimitusketjujen toiminnan jatkumisen
  ja valtion toimet ovat useissa tapauksissa pystyneet estämään rautatiejärjestelmän romahtamisen, mikä on ollut välttämätöntä keskeisten palvelujen turvaamiseksi. |
| --- | --- |

Valtio-omisteiset lLiikenteenharjoittajat velvoitettiin
  pystyivät pandemian aikana jatkamaan turvallisia henkilö- ja rahtiliikennepalveluja ja varmistamaan turvallinen toiminta
  , mutta joutuivat samaan aikaan kärsimään huomattavia tappioita rahti- ja matkustajamäärien supistumisen vuoksi. Valtiontuki sekä Euroopan komission ja jäsenvaltioiden toimet rautatieliikenteen tukemiseksi taloudellisesti ja erityisesti helpottamalla keskeisten – myös rajatylittävien – palvelujen jatkumista, ovat mahdollistaneet tarvittavan henkilöliikenteen ja välttämättömien toimitusketjujen toiminnan jatkumisen
  ja valtion toimet ovat useissa tapauksissa pystyneet estämään rautatiejärjestelmän romahtamisen, mikä on ollut välttämätöntä keskeisten palvelujen turvaamiseksi.

Äänestystulos

| Puolesta: | 94 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 119 |
| Pidättyi äänestämästä: | 7 |

Puolesta:

94

Vastaan:

119

Pidättyi äänestämästä:

7

Kohta 6.5

Muutetaan.

| | ETSK pitääkin v
  Vapautta valita organisaatiomuoto on pidettävä hyödyllisenä, eikä jäsenvaltioita siis tulisi velvoittaa toimintojen eriyttämiseen. Komitea katsoo myös, että infrastruktuurin haltijoiden ja liikenteenharjoittajien välinen avoin vuoropuhelu, joka otettiin käyttöön neljännen rautatiepaketin myötä, tuo lisäarvoa, koska se mahdollistaa asiaankuuluvien tietojen vaihdon rautateiden toiminnan ja intermodaalisuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

ETSK pitääkin v
  Vapautta valita organisaatiomuoto on pidettävä hyödyllisenä, eikä jäsenvaltioita siis tulisi velvoittaa toimintojen eriyttämiseen. Komitea katsoo myös, että infrastruktuurin haltijoiden ja liikenteenharjoittajien välinen avoin vuoropuhelu, joka otettiin käyttöön neljännen rautatiepaketin myötä, tuo lisäarvoa, koska se mahdollistaa asiaankuuluvien tietojen vaihdon rautateiden toiminnan ja intermodaalisuuden parantamiseksi.

Äänestystulos

| Puolesta: | 95 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 118 |
| Pidättyi äänestämästä: | 12 |

Puolesta:

95

Vastaan:

118

Pidättyi äänestämästä:

12

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 559. täysistunto – INTERACTIO, 24.3.2021–25.3.2021

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/38

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (EU) 2018/1999 mukainen energiaunionin tilaa koskeva vuoden 2020 katsaus”

(COM(2020) 950 final)

ja ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien EU:n laajuinen arviointi – Vihreän siirtymän ja talouden elpymisen edistäminen yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien avulla”

(COM(2020) 564 final)

(2021/C 220/04)

Esittelijä:TBL

| Lausuntopyynnöt | Euroopan komissio: 11.11.2020 ja 27.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon nro | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 236/4/6 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan komissio: 11.11.2020 ja 27.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen jaostossa

9.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon nro

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

236/4/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on vaikuttunut siitä, miten säntillisesti ja tarkasti komissio dokumentoi ja arvioi energiaunionin kehitystä. Kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien laadinta- ja arviointitapa osoittaa, että energiaunionin hallinto toimii. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ETSK panee helpottuneena merkille, että vaikka jotkin jäsenvaltiot ovat selvästi jäljessä tavoitteista, yleisesti ottaen vuoden 2020 energia- ja ilmastotavoitteet on saavutettu. Tähän ei kuitenkaan pidä tyytyä. Seuraavien 30 vuoden tavoitteet, jotka ovat tähtäimessä 2020-luvulta lähtien, ovat huomattavasti kunnianhimoisempia, ja muutosvauhtia on nopeutettava tuntuvasti. Yksittäisten jäsenvaltioiden sosiaalista ja taloudellista tilannetta ei saisi tässä yhteydessä silti unohtaa, muutoin energiakäänteen vauhdittamiseen tähtäävien investointien ja uudistusten yhteiskunnallinen hyväksyntä vaarantuisi. Energiakäänne vaarantuu myös, jos politiikassa lupaillaan laajojen väestön osien osallisuutta mutta todellisuudessa lupaukseen ei suhtauduta vakavasti eikä sitä lunasteta. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Näin ollen on entistäkin tärkeämpää kiinnittää maailmanlaajuisten (ilmasto)tavoitteiden lisäksi huomiota niihin erityistavoitteisiin, jotka komissio on asettanut itselleen joustavaa energiaunionia koskevassa puitestrategiassa ja ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketissa. Niiden osalta tulos on erittäin paljon huonompi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komissio toteaa puitestrategiassa, että keskeisenä tavoitteena on asettaa kansalaiset energiaunionin keskiöön. Energiaunionin tilaa käsittelevässä tiedonannossaan se ei kuitenkaan mainitse sanallakaan, miten tämän tavoitteen saavuttamisen laita on ja millaisin strategioin siihen on vastaisuudessa tarkoitus pyrkiä. Tämä on ETSK:n mielestä täysin epäasianmukaista. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia koskevassa arvioinnissaan komissio katsoo, ettei jäsenvaltioiden suunnitelmissa kiinnitetä riittävästi huomiota yhteisöenergian kehittämiseen. Tämä on huolestuttavaa. On kuitenkin pettymys, että komissio ei mene asiassa sen pidemmälle vaan tyytyy ainoastaan esittämään jäsenvaltioille hyvin yleisluonteisen vetoomuksen. Jos puhtaan energian säädöspaketissa ja energiaunionia koskevassa puitestrategiassa asetetuista kunnianhimoisista tavoitteista ei pidetä tosissaan kiinni, tästä on haittaa muutenkin kuin vain energiaunionin kannalta. Vaakalaudalla on myös EU:n politiikan uskottavuus ylipäätään. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ETSK katsookin, että komission on tulevissa kertomuksissaan tarkasteltava seikkaperäisemmin kolmannen energiasäädöspaketin täytäntöönpanon, noudattamisen sekä noudattamisen valvonnan tasoa ja laatua jäsenvaltioissa, erityisesti kun on kyse siitä, miten jäsenvaltiot aikovat asettaa kansalaiset toiminnan keskiöön. Energialainsäädännön täytäntöönpanossa on aiemmin ollut viivästyksiä, eikä sitä ole useinkaan hoidettu kansalaisia hyödyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kriittinen tarkastelu on tarpeen myös kolmen muun energiaunioniin liittyvän tavoitteen osalta: energiantuonnin ja näin ollen energiariippuvuuden vähentäminen, ilmaston ja ympäristön kannalta haitallisille energialähteille myönnettävien tukien poistaminen ja johtoaseman ottaminen uusiutuvien energiamuotojen, energiatehokkuuden ja sähköisen liikkuvuuden alalla. Kaikki nämä kolme tavoitetta ovat jääneet saavuttamatta, kuten komission tiedonannoista ilmenee. Syistä ei kuitenkaan puhuta mitään, eikä tiedonannoissa liioin esitetä, mitä näistä epäonnistumisista otetaan opiksi ja mitä tästä seuraa jatkotoimia ajatellen, esimerkiksi elpymisrahaston yhteydessä. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ETSK:n mielestä jäsenvaltioiden kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmat osoittavat, ettei eurooppalainen energiapolitiikka ole riittävän johdonmukaista. Lisäksi komitea pitää useimpia kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia liian epämääräisinä, etenkin kun on kyse sellaisista tärkeistä kysymyksistä kuin energiavarmuus ja oikeudenmukainen siirtymä. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ETSK kehottaakin komissiota kiinnittämään kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien arvioinnissa enemmän huomiota myös oikeudenmukaista siirtymää koskevien strategioiden asianmukaisuuteen ja arvioimaan tässä yhteydessä erityisesti seuraavien tavoitteiden saavuttamista:






  — | työelämän siirtymien helpottaminen |
| --- | --- | --- |

1.9.

—

työelämän siirtymien helpottaminen

| — | hiilestä irtautumisen vuoksi työpaikkansa menettävien työntekijöiden tukeminen (menetetty työpaikka olisi ainakin korvattava muulla vastaavalla työpaikalla) |
| --- | --- |

—

hiilestä irtautumisen vuoksi työpaikkansa menettävien työntekijöiden tukeminen (menetetty työpaikka olisi ainakin korvattava muulla vastaavalla työpaikalla)

| — | energiaköyhyyden torjuminen ja degressiivisten jakaumavaikutusten kompensointi |
| --- | --- |

—

energiaköyhyyden torjuminen ja degressiivisten jakaumavaikutusten kompensointi

| — | sellaisten aluetaloudellisten mahdollisuuksien hyödyntäminen, jotka perustuvat uusiutuviin energialähteisiin sekä uudenlaisiin mahdollisuuksiin osallistua sähköntuotantoon ja päästä siitä osalliseksi. |
| --- | --- |

—

sellaisten aluetaloudellisten mahdollisuuksien hyödyntäminen, jotka perustuvat uusiutuviin energialähteisiin sekä uudenlaisiin mahdollisuuksiin osallistua sähköntuotantoon ja päästä siitä osalliseksi.

2.   Yleisiä huomioita komission asiakirjoista

| 2.1. | Komissio julkaisi 25. helmikuuta 2015 tiedonannon aiheesta ”Joustavaa energiaunionia ja tulevaisuuteen suuntautuvaa ilmastonmuutospolitiikkaa koskeva puitestrategia” (1). Strategialle asetettiin seuraavat tavoitteet:






  — | energiaturvallisuus, mm. vähentämällä riippuvuutta energiantuonnista |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

energiaturvallisuus, mm. vähentämällä riippuvuutta energiantuonnista

| — | täysin yhdentyneet EU:n energiamarkkinat |
| --- | --- |

—

täysin yhdentyneet EU:n energiamarkkinat

| — | kestävä, vähähiilinen ja ilmastoystävällinen talous |
| --- | --- |

—

kestävä, vähähiilinen ja ilmastoystävällinen talous

| — | tutkimus, innovointi ja kilpailukyky, jotta EU kykenee saavuttamaan maailmanlaajuisen johtoaseman uusiutuvan energian alalla |
| --- | --- |

—

tutkimus, innovointi ja kilpailukyky, jotta EU kykenee saavuttamaan maailmanlaajuisen johtoaseman uusiutuvan energian alalla

| — | eurooppalaisten työntekijöiden kouluttaminen niin, että heillä on tulevaisuuden energiajärjestelmän edellyttämää osaamista |
| --- | --- |

—

eurooppalaisten työntekijöiden kouluttaminen niin, että heillä on tulevaisuuden energiajärjestelmän edellyttämää osaamista

| — | sijoittajien luottamuksen saavuttaminen pitkän aikavälin tarpeita ja poliittisia tavoitteita kuvastavin hintasignaalein. |
| --- | --- |

—

sijoittajien luottamuksen saavuttaminen pitkän aikavälin tarpeita ja poliittisia tavoitteita kuvastavin hintasignaalein.

| 2.2. | Komissio totesi tuolloin kuitenkin tähtäävänsä ennen muuta sellaiseen energiaunioniin, ”jonka keskiössä ovat kansalaiset, jotka sitoutuvat energiajärjestelmän muutokseen, saavat uusista teknologioista hyötyä energialaskujensa pienentyessä ja osallistuvat aktiivisesti markkinoiden toimintaan, ja jossa suojellaan heikoimmassa asemassa olevia kuluttajia”. Lisäksi sidosryhmien osallistuminen energiaunionin toteuttamiseen oli komission mukaan ensisijaisen tärkeää ja sosiaalisesti oikeudenmukainen siirtymä energiakäänteen onnistumisen edellyttämä perusperiaate. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komissio esitti myös, että energiaunionissa tarvitaan yhdennettyä hallinto- ja seurantajärjestelmää. Energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1999 (2) (”hallintoasetus”) EU loi tarvittavan oikeusperustan tätä varten. Asetuksessa velvoitetaan jäsenvaltiot esittämään säännöllisesti kansalliset energia- ja ilmastosuunnitelmansa, joihin sisältyy myös kuvaus niiden panoksesta energiaunionin tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Energiaunionin tilaa koskevassa vuoden 2020 katsauksessaan komissio esittää nyt yhteenvedon saavutetusta edistyksestä ja ryhmittelee edistysaskeleet seuraavien viiden otsikon alle:






  — | Hiilestä irtautuminen (mukaan lukien uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen) |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

Hiilestä irtautuminen (mukaan lukien uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen)

| — | Energiatehokkuus (ottaen erityisesti huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaate) |
| --- | --- |

—

Energiatehokkuus (ottaen erityisesti huomioon energiatehokkuus etusijalle -periaate)

| — | Energiavarmuus (mukaan lukien EU:hun suuntautuvan energiantuonnin vähentäminen sekä kansallisten energiajärjestelmien joustavuuden ja häiriönsietokyvyn lisääminen) |
| --- | --- |

—

Energiavarmuus (mukaan lukien EU:hun suuntautuvan energiantuonnin vähentäminen sekä kansallisten energiajärjestelmien joustavuuden ja häiriönsietokyvyn lisääminen)

| — | Energian sisämarkkinat |
| --- | --- |

—

Energian sisämarkkinat

| — | Tutkimus, innovointi ja kilpailukyky. |
| --- | --- |

—

Tutkimus, innovointi ja kilpailukyky.

Lisäksi katsauksessa käsitellään aihetta ”Energiaunioni ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”.

| 2.5. | Tältä pohjalta komissio esittää ajatuksia siitä, miten tavoitteeseen ”vihreä elpyminen ja kestävä talous” päästään. Se ottaa ensinnäkin esiin esittämänsä strategiat energiajärjestelmän integroimiseksi ja vedyn käytön lisäämiseksi Euroopassa. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Lisäksi komissio perustelee tarvetta nostaa hiilidioksidipäästöjen vähennystavoite vähintään 55 prosenttiin vuoden 1990 tasosta sekä lupailee strategiaa metaanipäästöjen vähentämiseksi ja visiota ”merellä tuotettavasta energiasta”. Tässä yhteydessä se kritisoi, että jäsenvaltioiden kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa yhteydessä esittämät strategiat ovat usein epäselviä ja liian abstrakteja. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kaiken kaikkiaan komissio katsoo, ettei tilanne ole vielä tyydyttävä, vaikka vuoteen 2020 tähdänneet uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämistavoitteet onnistutaan katsauksen mukaan saavuttamaan suurelta osin kaikkialla EU:ssa. Muutamissa jäsenvaltioissa ”kehitystä” olisi kuitenkin ”nopeutettava”. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komissio kehottaa toteuttamaan lisätoimia energiatehokkuuden alalla. Erityisesti rakennusten peruskorjauksessa on havaittu merkittäviä puutteita. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Katsaukseen on nyt ensi kertaa liitetty seikkaperäinen selvitys energiatuista (3). Siinä todetaan selkeästi, että a) energiatuista tarvitaan edelleen laadukkaampia tietoja (4) ja b) fossiilisten polttoaineiden tukia ”on selvästi tarpeen vähentää”. EU-tason nykyisiä oikeudellisia välineitä pidetään riittämättöminä. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Lisäksi todetaan, että energia-alalle on viime vuosina investoitu 27 jäsenvaltion EU:ssa yhä vähemmän tutkimus- ja kehittämisvaroja ja että Eurooppa on jäänyt tässä suhteessa merkittävästi jälkeen muista talousalueista. Katsauksen mukaan nämä suuntaukset ”eivät ole rohkaisevia”. Komissio ilmoittaakin esimerkiksi akkuvarastointiin ja vetyyn liittyvistä uusista toimista, joiden avulla pyritään elvyttämään tutkimus- ja innovointitoimintaa ja puuttumaan kansallisen tason investointien havaittuun vähenemiseen. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Katsauksen mukaan energiantuontikustannukset ovat viime vuosina taas nousseet (ja ovat nyt yli 330 miljardia euroa vuodessa), joten aiempi laskusuuntaus on jälleen kääntynyt päinvastaiseksi. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Komissio toistaa katsauksensa päätteeksi, että EU:lle tarjoutuu covid-19-kriisin myötä ainutlaatuinen mahdollisuus investointeihin, joilla voitaisiin tukea EU:n talouden elpymistä ja samalla nopeuttaa vihreää ja digitaalista siirtymää. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien EU:n laajuista arviointia käsittelevässä tiedonannossaan komissio päätyy siltä osin myönteiseen lopputulokseen, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisen ja uusiutuvien energiamuotojen suhteen on edistytty siihen malliin, että vastaavien vuoteen 2030 ulottuvien tavoitteiden tasoa voidaan vuonna 2021 nostaa selvästi. Toisaalta komissio toteaa, että energiatehokkuudessa, tutkimusinvestoinneissa ja innovoinnissa on vielä valtavasti parantamisen varaa. Näiden puutteiden korjaaminen edellyttää sitä, että jäsenvaltiot ottavat huomioon monivuotisen rahoituskehyksen sekä elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoamat uudet rahoitusmahdollisuudet. |
| --- | --- |

2.13.

3.   ETSK:n yleishuomioita

| 3.1. | Aluksi on paikallaan esittää komissiolle suorasanaiset kiitokset: säntillisyys, jolla energiaunionin hallintoa hoidetaan ja joka näkyy näistä laajoista asiakirjoista (ja niiden liitteistä), osoittaa sen suhtautuvan asiaan erittäin vakavasti. Säntillinen ote on myös ehdottomasti tarpeen, sillä tähän mennessä asetetut ilmastotavoitteet, joita on tarkoitus tiukentaa, saavutetaan vain hädin tuskin, jos lainkaan. Tavoite tehdä Euroopan unionista ilmastoneutraali viimeistään vuoteen 2050 mennessä on äärimmäisen tärkeä, ja sen saavuttaminen edellyttää hyvin erilaisten poliittisten lähestymistapojen historiallisesti kenties ainutlaatuista strategista suunnittelua ja koordinointia, jonka on mentävä paljon pidemmälle kuin toistaiseksi on päätetty. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tätä taustaa vasten ETSK on vahvasti samaa mieltä komission kanssa, kun tämä korostaa, että jäsenvaltioiden on laadittava selkeämpiä strategioita ja pantava ne viipymättä täytäntöön. Tässä yhteydessä on otettava entistä paremmin huomioon energiakäänteen sosiaaliset sekä työllisyyteen ja osaamiseen liittyvät vaikutukset ja muut jakaumavaikutukset ja tehtävä selkoa siitä, miten näihin haasteisiin voidaan vastata. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komission esittämät keskeiset päätelmät ovat ymmärrettäviä ja tukemisen arvoisia. Tämä koskee erityisesti toteamusta, että edistyminen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, energiatehokkuuden parantamista ja uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämistä koskevien tavoitteiden saavuttamisessa luo erinomaiset lähtökohdat entistä kunnianhimoisemmille tavoitteille. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ETSK on komission kanssa yhtä mieltä myös siitä, että uudet virikkeet ovat tarpeen. Olisi kuitenkin ollut toivottavaa, että komissio olisi konkretisoinut, mistä näissä uusissa virikkeissä on kyse. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitea pitää loogisena sitä, että komissio nivoo energiaunionin kehittämisen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan sekä covid-19-pandemiaan liittyvään elvytyspolitiikkaan, sillä niistä ei kummastakaan ollut vielä tietoakaan silloin, kun energiaunionin strategiset puitteet ja hallintoasetus laadittiin. ETSK korostaa, että Euroopan energiaunioni tarjoaa ihanteelliset lähtökohdat vihreän kehityksen ohjelman toimille. Siksi nyt tehdyn arvioinnin yhteydessä olisi ollut entistäkin tärkeämpää yksilöidä ilmenneet puutteet tarkemmin ja kehittää niiden korjaamiseen tähtääviä strategioita. Näin ei ole tehty ainakaan kolmessa tapauksessa, joita tarkastellaan lähemmin seuraavassa. |
| --- | --- |

3.5.

”Kansalaiset energiaunionin keskiöön” -tavoitteen puutteellinen toteutuminen

| 3.6. | Kuten kohdassa 2.2 todetaan, komissio on energiaunionin strategisissa puitteissa määritellyt kansalaislähtöisen ja kansalaiskeskeisen politiikan kaikkein tärkeimmäksi (!) tavoitteeksi. Siksi tähän tavoitteeseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota myös energiaunionin tilaa koskevassa katsauksessa esittämällä konkreettisia ehdotuksia kansalaisten, työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien avoimesta ja aktiivisesta osallistumisesta ja osallistamisesta päätöksentekoon, esimerkiksi kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien osalta, sekä aktiivisesta osallistumisesta ja osallisuudesta markkinoiden toimintaan. Käytännössä osallisuusnäkökohtaa ei kuitenkaan edes mainita katsauksessa, eikä siinä pohdita lainkaan, palvelevatko tulevaisuuden varalta ehdotetut toimenpiteet nimenomaan tämän tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Sama ongelma näkyy tällä hetkellä muun muassa komission esittämässä energiajärjestelmän integrointistrategiassa, jossa kansalaisia pidetään vain kuluttajina eikä aktiivisina markkinatoimijoina. Myös Euroopan komission (5) määrittelemien painopisteiden, nimittäin vetystrategian ja luvatun merellä tuotettavaa energiaa koskevan vision, yhteydessä on vaikea kuvitella, että kansalaisten osallisuus olisi ylipäätään mahdollista tai sitä olisi edes mietitty. Tästä syystä on erittäin arveluttavaa, että komissio kaavailee kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien arviointia käsittelevässä tiedonannossa käyttävänsä vastikään perustettua uusiutuvan energian rahoitusmekanismia erityisesti avomeriteknologioiden edistämiseen. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Näin toimiessaan komissio jättää voimassa olevaa EU:n lainsäädäntöä huomiotta, sillä sähkön sisämarkkinoita koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/944 (6) johdanto-osan 43 kappaleessa todetaan seuraavaa: ”[– –] ovat tehneet yhteisöenergiasta toimivan ja kustannustehokkaan keinon vastata kansalaisten tarpeisiin ja odotuksiin [– –]. [– –] Koska kuluttajat ovat suoraan osallisina yhteisöenergia-aloitteissa, niillä on mahdollista helpottaa integroidusti uuden teknologian käyttöönottoa ja uusien kulutustottumusten omaksumista, mukaan lukien älykkäät jakeluverkot ja kulutusjousto. Yhteisöenergia voi myös edistää kotitalouksien energiatehokkuutta ja auttaa torjumaan energiaköyhyyttä vähentämällä kulutusta ja alentamalla toimitushintoja. [– –] Onnistuessaan tällaiset aloitteet ovat tuottaneet yhteisölle taloudellista, sosiaalista ja ympäristönäkökohtiin liittyvää hyötyä [– –].” Euroopan lainsäätäjien mielestä yhteisöenergian avulla voidaan siis korjata erinäisiä komission asiakirjoissa esitettyjä epäkohtia. Tästä syystä on vieläkin vaikeampi ymmärtää, ettei komissio kiinnitä asiaan huomiota omissa asiakirjoissaan. Tavoitteiden ja todellisuuden välillä on valtava kuilu, eikä komissiolla edelleenkään näytä olevan todellista strategiaa, jolla kansalaisista pyritään saamaan aktiivisia kumppaneita. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tämä kritiikki on kuitenkin kohdistettava myös useimmille jäsenvaltioille, sillä jäsenvaltioiden on hallintoasetuksen (EU) 2018/1999 20 artiklan nojalla käsiteltävä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan myös yhteisöenergiaa. Komissio korostaa arvioinnissaan, etteivät jäsenvaltiot ole noudattaneet tätä velvoitetta riittävässä määrin, jos lainkaan. ETSK kehottaa Euroopan komissiota ehdottamaan uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin tulevan tarkistuksen yhteydessä konkreettisempia säännöksiä yhteisöenergian edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.9.

Energiaturvallisuutta ja energiantuonnin vähentämistä koskevien tavoitteiden puutteellinen toteutuminen

| 3.10. | Energiaunionin strategisena tavoitteena on parantaa energiaturvallisuutta muun muassa vähentämällä energiantuontia. Komissio mainitsee jokseenkin ohimennen, ettei edistystä ole havaittavissa – energiantuontimenot ovat päinvastoin jälleen kasvaneet. Vedyn yhä suurempi merkitys saattaa osaltaan jopa johtaa siihen, että tuonti lisääntyy tulevaisuudessa entisestäänkin, sillä komissio laskee vetystrategiassaan tietoisesti tuonnin varaan. ETSK odottaa komissiolta selväsanaista selitystä asiasta. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Lisäksi ETSK kehottaa noudattamaan eurooppalaisen solidaarisuuden periaatetta pyrittäessä välttämättömän energiantuonnin turvaamiseen. Jäsenvaltioiden erilliset ratkaisut, kuten Nord Stream 2 -kaasuputkihankkeen yhteydessä, voivat vaarantaa paitsi ilmastonsuojelun myös energiaturvallisuuden. Tällaiset eurooppalaista solidaarisuutta heikentävät toimet uhkaavat horjuttaa kansalaisten luottamusta unioniin ja tehdä hallaa EU:n imagolle kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

3.11.

Innovointia ja maailmanlaajuista johtoasemaa koskevan tavoitteen puutteellinen toteutuminen

| 3.12. | Tilanne näyttää synkältä myös innovoinnin osalta. Energiaunionin tilaa koskevasta katsauksesta välittyvä kuva tutkimus- ja innovointi-investointien ja patenttihakemusten tilanteesta vie pohjaa energiaunionin mahtipontiselta tavoitteelta ottaa alalla maailmanlaajuinen johtoasema. Tämän huolestuttavan havainnon vuoksi on tarpeen analysoida tarkoin ja perusteellisesti, mikä on mennyt vikaan, jotta tämän kielteisen kehityksen syyt saadaan yksilöityä ja selvitettyä juurta jaksaen. Tältä pohjalta on kehitettävä konkreettisia toimenpiteitä asian korjaamiseksi. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Edellä kohdissa 3.6–3.11 esitetyn valossa on syytä todeta selväsanaisesti, että samojen iskulauseiden toistaminen kerta toisensa jälkeen ei riitä vaan niiden on johdettava käytännön toimiin. Muutoin EU:n politiikan uskottavuus vaarantuu. Missään käsillä olevista komission asiakirjoista, energiajärjestelmän integrointistrategia ja vetystrategia mukaan luettuina, ei kuitenkaan esitetä konkreettisia toimenpiteitä, jotka voisivat auttaa edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

3.13.

Energiaunionin sosiaali- ja aluepoliittinen merkitys

| 3.14. | Komissio esittää energiaunionin tilaa koskevan katsauksensa luvuissa 2.6 ja 3.3 myös muutamia sosiaalipoliittisia pohdintoja. Ne ovat asianmukaisia, ja ETSK kannattaa erityisesti covid-19-kriisiin liittyvien elpymistukien kytkemistä ilmasto- ja energiapoliittisiin tavoitteisiin. Myös oikeudenmukaisen siirtymän edistämiseksi kaavaillut toimenpiteet ovat asiallisia ja luovat edellytykset sille, että ihmiset saadaan toimimaan ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamisen hyväksi. Se, onko niistä todella apua ”ketään ei unohdeta” -periaatteen toteutumisessa, riippuu käytännössä yksittäisten välineiden käyttöönotosta ja rahoituksesta sekä niiden konkreettisesta soveltamisesta jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ETSK muistuttaa aiemmissa lausunnoissa esittämästään vakaasta käsityksestä (7): sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden parantamiseen tarkoitettuja varoja ja elpymistukia on käytettävä ilmastonsuojelua ja energiakäännettä edistävällä tavalla, mutta lisäksi ilmasto- ja energiapolitiikka on suunniteltava (ja voidaan suunnitella) sellaiseksi, että se edistää sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Tällaisia toimintamalleja on jo olemassa, ja kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien arviointia käsittelevässä tiedonannossa jopa mainitaan muutama, esimerkiksi hankkeet aurinkopuistojen rakentamiseksi entisille ruskohiilen louhintapaikoille Portugalissa ja Kreikassa sekä erittäin strategisesti kohdennettu tuottajakuluttajatuki Liettuassa. Nämä esimerkit ovat kuitenkin kaukana yleisestä tai vallitsevasta käytännöstä. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Niinpä on olemassa riski, että energiakäänne lisää sosiaalisia ja alueellisia eroja, esimerkiksi jos komissio hoitaa energiajärjestelmän integroinnin, vetyinfrastruktuurin kehittämisen ja merellä tuotettavan energian edistämisen suunnitelmiensa mukaisesti, jolloin se siis suosii keskitettyjä toimintamalleja hajautettujen kustannuksella. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Keskitetyn ja hajautetun infrastruktuurin rinnakkainen rakentaminen on joka tapauksessa ongelmallista ja uhkaa aiheuttaa hukkainvestointeja. Esimerkiksi kattava vetyputkiverkosto ja matalan lämpötilan kaukolämpöverkko, jonka laajentamista kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien arviointia käsittelevässä komission tiedonannossa vaaditaan, kilpailevat keskenään siitä, kumpaa käytetään. Investointivarmuuden takaamiseksi ETSK onkin kehottanut tekemään asiaa koskevia periaatepäätöksiä (8). Ne ovat strategisesti tärkeitä myös energiaunionin onnistumisen kannalta, mutta asia sivuutetaan tarkasteltavana olevissa asiakirjoissa kokonaan. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Digitalisaatio jätetään energiaunionin tilaa koskevassa katsauksessa huomiotta samaan tapaan kuin lähes kaikissa muissakin komission viimeaikaisissa energiapoliittisissa asiakirjoissa. Se mahdollistaa kuitenkin mielenkiintoisia toimintamalleja, kuten älykkäät mikroverkot ja älykkäät markkinat, mikrokaupankäynnin (micro trading) ja virtuaalivoimalat. Ne voivat kaikki omalta osaltaan parantaa energian sisämarkkinoiden tehokkuutta ja suorituskykyä muun muassa siksi, että ne vahvistavat aktiivisten kuluttajien asemaa. Komissio on käsitellyt asiaa energiaunionia koskevassa puitestrategiassa (9), vaikkakin melko lyhyesti. On käsittämätöntä, että tämä näkökohta sivuutetaan energiaunionin tilaa koskevassa katsauksessa, vaikka digitaaliteknologian käyttöä on nimenomaan syytä tarkastella huolellisesti hyödyllisyysnäkökulmasta ja mahdollisten eettisten, erityisesti datasuvereniteettiin liittyvien, ongelmien kannalta. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Joka tapauksessa on kuitenkin huolehdittava siitä, että digitalisaatio hoidetaan niin, että siitä on hyötyä loppukäyttäjille. Kansalaiset odottavat edelleen, että lisääntyvä digitalisaatio toisi mukanaan parempia palveluita. Esimerkkeinä mainittakoon mahdollisuus vaihtaa energiantoimittajaa päivittäin, välitön palaute viallisista mittareista tai epäilyttävistä käyttötavoista sekä juoheat menettelyt oman tuotannon liittämiseksi verkkoon. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Erityishuomioita

Hiilestä irtautumista käsittelevä luku energiaunionin tilaa koskevassa katsauksessa

| 4.1. | Komissio toteaa perustellusti, että uusiutuvien energiamuotojen käyttö tuo mukanaan monia etuja. Se, kuka näistä eduista hyötyy, riippuu kuitenkin ratkaisevasti siitä, toteutetaanko energiakäänne lähtökohtaisesti keskittäen vai hajauttaen (10). Tätä näkökohtaa komissio ei ota katsauksessaan esiin. |
| --- | --- |

4.1.

Energiavarmuutta käsittelevä luku energiaunionin tilaa koskevassa katsauksessa

| 4.2. | Komissio kiinnittää aivan oikein runsaasti huomiota toimitusvarmuuteen ja tässä yhteydessä energiaturvallisuuteen. Sen merkitys kansantaloudelle on nimittäin arvaamattoman suuri. Perinteisen tuontiriippuvuuskysymyksen lisäksi on ennen kaikkea pohdittava kykyä kestää ulkopuolelta tulevia hyökkäyksiä, kuten kyberrikollisuutta. Tuoreimpien tutkimustulosten (11) mukaan paras strategia hyvän kestokyvyn takaamiseksi on vahvistaa sellaisia hajautettuja rakenteita, jotka pystyvät toimimaan täysin itsenäisesti omina järjestelminään. Komission olisi otettava nämä tulokset paremmin huomioon. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vihreällä vedyllä on tulevaisuudessa kiistatta oma osuutensa eurooppalaisen energiajärjestelmän toimitusvarmuuden turvaamisessa. ETSK viittaa tältä osin lausuntoihinsa vetystrategiasta (12) ja energiajärjestelmän integrointistrategiasta (13). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Myöskään tässä yhteydessä ei pidä kiinnittää huomiota vain suuren mittaluokan teknologiaan (vedyn tuontia palvelevan infrastruktuurin rakentaminen mukaan luettuna). On olemassa lukuisia innovatiivisia, ympäristöystävällisiä ja ennen kaikkea alueellisia tai paikallisia ratkaisuja, jotka voidaan toteuttaa suoraan paikan päällä (muun muassa alueellinen vedyn tuotanto tai synteettisten polttoaineiden tuotanto). Niiden turvin voidaan lisätä toimitusvarmuutta, vähentää tuontiriippuvuutta, parantaa paikallista työllisyyttä vihreiden työpaikkojen avulla ja edistää arvonmuodostusta alueilla. Mikro- ja pk-yrityksillekin olisi annettava mahdollisuus päästä osallisiksi ja hyötyä vihreän kehityksen ohjelmasta, mikä myös lisää vihreän kehityksen ohjelman ja energiakäänteen hyväksyntää. |
| --- | --- |

4.4.

Energian sisämarkkinoita käsittelevä luku energiaunionin tilaa koskevassa katsauksessa ja kertomus energian sisämarkkinoiden edistymisestä

| 4.5. | Komission mukaan puhtaan energian säädöspaketilla on parannettu edellytyksiä edistää kuluttajien osallistumista energiamarkkinoille ja luoda tasapuoliset toimintaedellytykset uusille markkinatoimijoille. Käytännössä kuitenkin vain sähkön sisämarkkinoita koskevan direktiivin säännöksillä on tältä osin merkitystä. Vielä ei ole mahdollista määrittää, miten pitkälti jäsenvaltiot ovat tosiasiassa saattaneet nämä säännökset osaksi kansallista lainsäädäntöään, joten komission päätelmä on ennenaikainen. ETSK kehottaa tekemään kiireellisesti syvällisen arvioinnin kuluttajien osallistumista koskevan tärkeän tavoitteen toteutumisesta – tässä yhteydessä olisi arvioitava myös tulonjakopoliittisia vaikutuksia, erityisesti kun on kyse pienituloisten kotitalouksien osallisuudesta. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komissio korostaa markkinahintasignaalien merkitystä muun muassa sijoittajien kannalta. Tämä on epäilemättä tärkeä näkökohta, mutta sitä on tarkasteltava eriytetymmin. Useimmat sähkön tukkumarkkinat kuvastavat vain lyhyen aikavälin hintatasoa. Se, toimivatko lyhyen aikavälin hinnat ylipäätään jonkinlaisena signaalina sijoittajille, on energiataloustieteessä kiistanalainen kysymys, kuten ETSK on jo aiemmissa lausunnoissaan (14) todennut. Näin ollen ei ole asianmukaista, että komissio puhuu tässä yhteydessä ”energian sisämarkkinoista” erittelemättä asiaa sen kummemmin. Energiaunionin onnistuminen edellyttää uutta markkinarakennetta ainakin sähköalalla. Uusiutuvia energialähteitä koskeva täysi tasevastuu ei yksistään riitä. ETSK kehottaakin komissiota esittämään mahdollisimman pian omat ajatuksensa uudesta markkinarakenteesta. Tässä yhteydessä olisi huolehdittava myös siitä, että kaikkiin markkinatoimijoihin sovelletaan tase- ja säätösähkömarkkinoilla samoja ehtoja. Tämä on aivan välttämätöntä myös energiajärjestelmän integroinnin onnistumisen kannalta (15). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Lisäksi on pidettävä mielessä, ettei toimitusvarmuus- ja ilmastoneutraaliustavoitteita voida saavuttaa pelkästään hintasignaalien turvin. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komissio korostaa energian sisämarkkinoiden edistymistä koskevassa kertomuksessa erittäin perustellusti, että jäsenvaltioiden ja EU:n energiapolitiikan painopisteenä on edelleen oltava kilpailun mahdollistaminen tuotanto- ja toimitustasolla, mutta jättää avoimeksi, mitä tämä tarkoittaa käytännössä. Se, että kilpailua voidaan edistää vain kytkemällä markkinat yhteen, ei pidä paikkaansa eikä ole puhtaan energian säädöspaketin yhteydessä vahvistetun EU:n lainsäädännön mukaista. Sähkömarkkina-asetuksen 16 artiklan mukaisia kapasiteetin jakamista ja siirtorajoituksen hallintaa koskevia periaatteita sovellettaessa olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden maantieteellinen sijainti, sillä se voisi myös oikeuttaa kapasiteetin asentamista koskevan määräajan pidentämisen. Aktiivisen kilpailun kannalta on joka tapauksessa tärkeää huolehtia ennen kaikkea markkinoille pääsystä, eritoten pienten toimijoiden pääsymahdollisuuksista, ja esimerkiksi digitalisaatiosta voi olla tässä paljon hyötyä. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komissio toteaa energian sisämarkkinoiden edistymistä koskevassa kertomuksessa myös, että lämpövoimalat, esimerkiksi sekä sähköä että lämpöä tuottavat kaasuvoimalat, voivat tuoda järjestelmään merkittävää joustavuutta mutta huonosti suunnitellut kapasiteettimekanismit voivat vääristää sisämarkkinoita vakavalla tavalla. ETSK viittaa tältä osin asiakokonaisuuteen TEN/625 kuuluvassa lausunnossa esittämäänsä kantaan. Komitea kehottaa komissiota arvioimaan kriittisesti jäsenvaltioissa käytössä olevia kapasiteettimekanismeja, myös sähkön sisämarkkinoista annetun asetuksen 22 artiklan mukaisten vaatimusten noudattamisen osalta. Kyseisessä artiklassa asetetaan muun muassa raja-arvo, joka on 550 grammaa hiilidioksidia kilowattituntia kohti. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komissio muistuttaa energian sisämarkkinoiden edistymistä koskevassa kertomuksessa, että siirto- ja jakeluverkonhaltijoilta on yleisesti evätty mahdollisuus omistaa ja operoida sähkön varastointijärjestelmiä. ETSK on periaatteessa suhtautunut myönteisesti tähän päätökseen (16), mutta jakeluverkonhaltijoiden olisi voitava omistaa ja operoida sähkön varastointijärjestelmiä, jos se on verkon toiminnan kannalta tarkoituksenmukaista. Komitea katsoo myös, että tämän on kuljettava käsi kädessä älykkäiden markkinoiden vahvistamisen kanssa, jotta varastonhaltijoilla on kannustin toimia verkonhaltijoiden lähettämien signaalien mukaisesti ja hoitaa varastointi järjestelmän kannalta hyödyllisellä tavalla. Verkonhaltijat taas tarvitsevat asianmukaisia kannustimia signaalien lähettämiseen. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Jakeluverkoilla on ratkaisevan tärkeä rooli älykkäiden markkinoiden luomisessa sekä energiakäänteen onnistumisessa kaiken kaikkiaan, ja siksi unionin energiapolitiikassa on tulevaisuudessa panostettava enemmän niiden nykyaikaistamiseen. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, ettei neuvoston energiaverodirektiivin 2003/96/EY (17) ensisijaista tavoitetta enää saavuteta. Komitea kannattaakin komission esittämää aikomusta ja kehottaa laatimaan direktiivin uudelleen kunnianhimoisin ottein ja uudistamaan samalla tavoin myös muita mekanismeja, joiden tavoitteena on poistaa fossiilisten polttoaineiden tuet ja sisällyttää ulkoiset kustannusten hintoihin. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ETSK korostaa jälleen kerran energiaköyhyysongelmaa ja kehottaa komissiota toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä, jotka menevät määritelmää koskevia abstrakteja suuntaviivoja ja seurantakeskusta pidemmälle. ETSK on korostanut useaan otteeseen, että kansalaisten laaja osallisuus energia-alalla on yksi monista keinoista, joilla ongelmaa voidaan helpottaa. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | ETSK muistuttaa tässä yhteydessä kannastaan, jonka mukaan on olennaisen tärkeää estää kahden luokan energiayhteiskunnan muodostuminen. Tilanne ei saa kehittyä sellaiseksi, että vain taloudellisesti ja teknisesti hyvässä asemassa olevat kotitaloudet kykenevät hyötymään energiakäänteestä ja kaikki muut kotitaloudet joutuvat maksumiehiksi. Energiaköyhyydestä kärsivät kansalaiset eivät yleensä ole poliittisesti kaikkein vahvimmassa asemassa. Siksi komission olisi tehtävä enemmän sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot pyrkivät aktiivisesti puuttumaan energiaköyhyyteen tehokkaalla tavalla: sekä kaavailtu rakennusten energiakunnostukseen kannustava aloite (perusparannusaalto) että kansalaisten aktiivinen osallistaminen uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähkön tuotantoon voivat auttaa lievittämään energiaköyhyyttä. Lisäksi on otettava huomioon, että päästökauppajärjestelmän mahdollinen laajentaminen lämmitys- ja liikennealalle voi vaikuttaa siihen, miten oikeudenmukaisesti hyödyt ja kustannukset jakautuvat. |
| --- | --- |

4.14.

Tutkimusta, innovointia ja kilpailukykyä käsittelevä luku energiaunionin tilaa koskevassa katsauksessa

| 4.15. | ETSK pelkää, että EU:n takamatka tietyillä aloilla, esimerkiksi aurinkoakku- ja litiumioniakkuteknologiassa, johtuu liian vähäisestä kysynnästä. Komitea kehottaakin komissiota omaksumaan laaja-alaisemman strategian: EU tarvitsee aktiivisia teollisuuspoliittisia aloitteita Kiinan määräävän markkina-aseman murtamiseksi. Komission ehdotus akkuja koskevaksi asetukseksi on esimerkki oikeansuuntaisesta askeleesta. Lisäksi tulevassa energiajärjestelmässä olisi vahvistettava hajautettuja rakenteita, sillä tämä edistää esimerkiksi akkujen kysyntää, luo mittakaavaetuja ja tekee akuista siten hinnoiltaan houkuttelevia. |
| --- | --- |

4.15.

Energiaunionia ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa käsittelevä luku energiaunionin tilaa koskevassa katsauksessa

| 4.16. | ETSK tukee komission pyrkimyksiä ajaa kunnianhimoisia ilmastosopimuksia maailmanlaajuisella tasolla. Tämä edellyttää päästötullien käyttöönottoa sekä ilmastonsuojelun (ja muiden kestävän kehityksen tavoitteiden) entistä kunnianhimoisempaa ja konkreettisempaa huomioon ottamista kansainvälisissä kauppasopimuksissa (18). |
| --- | --- |

4.16.

Kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien arviointia käsittelevä tiedonanto

| 4.17. | ETSK ei ymmärrä, miksi komission kritiikki uusiutuvien energialähteiden potentiaalin riittämättömästä huomioon ottamisesta koskee vain merellä tapahtuvaa energiantuotantoa. Komitea kehottaa komissiota luopumaan omasta tavastaan suosia yksipuolisesti avomeriteknologiaa maalla tapahtuvan aurinkosähkön- ja tuulienergiantuotannon kustannuksella ja esittämään erilliset strategiat viimeksi mainittujen teknologioiden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | ETSK panee tyytyväisenä merkille, että komissio tunnustaa uusiutuvien energialähteiden tarjoavan mahdollisuuksia uusien työpaikkojen luomiseen. Komitea korostaa kuitenkin, että tämän potentiaalin täysimääräinen hyödyntäminen ei hoidu itsestään vaan edellyttää aktiivista politiikkaa erityisesti työpaikkojen laadun varmistamiseksi. Tässä yhteydessä on täysin käsittämätöntä, että komissio kiinnittää aurinkosähköön niin vähän huomiota, etenkin kun aurinkosähköala luo kaikkein eniten työpaikkoja, kuten tiedonannossa todetaan. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | ETSK kehottaa komissiota muotoilemaan tarjouskilpailusäännöt uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin tulevan tarkistuksen yhteydessä siten, että uusiutuvaa energiaa tuottavien yhteisöjen ja pk-yritysten on nykyistä helpompi osallistua tarjouskilpailuihin. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että investoinnit matalan lämpötilan kaukolämpöjärjestelmiin ovat erittäin toivottavia. Olisikin käynnistettävä asiaa koskeva aloite. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Hiilinielut ovat tärkeä ilmastonsuojeluväline. Jäsenvaltioiden kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa esiin tuotu huoli luonnollisten häiriötekijöiden lisääntymisestä on kuitenkin otettava vakavasti, ja siksi LULUCF-hyvityksiä olisi aina tarkasteltava vain muita ilmastonsuojelumahdollisuuksia täydentävänä tekijänä. |
| --- | --- |

4.21.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2015) 80 final.

1

(2)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

2

(3)  COM(2020) 950 final – Liite 2.

3

(4)  Tämä on hämmästyttävää, onhan EU:ssa jo yli 30 vuoden ajan keskusteltu tarpeesta poistaa ympäristön kannalta haitalliset tuet.

4

(5)  Ja puheenjohtajavaltio Saksan.

5

(6)  EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125.

6

(7)  EUVL C 47, 11.2.2020, s. 30 ja EUVL C 62, 15.2.2019, s. 269.

7

(8)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 85.

8

(9)  COM(2015) 80 final, s. 13.

9

(10)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 85.

10

(11)  Ks. Hirschl, B., Aretz, A., Bost, M., Tapia, M. ja Gößling-Reisemann, S. (2018), Vulnerabilität und Resilienz des digitalen Stromsystems (Digitaalisen sähköjärjestelmän haavoittuvuus ja kestokyky), loppuraportti, Berlin, Bremen, ladattavissa osoitteesta www.strom-resilienz.de

11

Vulnerabilität und Resilienz des digitalen Stromsystems

(12)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 30.

12

(13)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 22.

13

(14)  EUVL C 82, 3.3.2016, s. 13.

14

(15)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 158.

15

(16)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 91.

16

(17)  EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51.

17

(18)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 44.

18

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/47

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi”

(COM(2020) 663 final)

(2021/C 220/05)

| Esittelijä: | Udo HEMMERLING |
| --- | --- |

Esittelijä:

Udo HEMMERLING

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 27.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksytty jaostossa | 9.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon nro | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 252/5/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 27.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksytty jaostossa

9.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon nro

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

252/5/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa EU:n metaanistrategian tavoitteenasettelua ja sen yleistä kohdentamista metaanipäästöjen merkittävään vähentämiseen ilmaston suojelemiseksi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | On ymmärrettävää, että strategiassa keskitytään niihin aloihin, joilla metaanipäästöt ovat suurimmat, eli maatalouteen, energia-alaan ja jätehuoltoon. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Metaanistrategia olisi kytkettävä biotalous- ja kiertotalousstrategioihin. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ETSK pitää erityisen tervetulleena, että siinä painotetaan metaanipäästöjen kartoittamisen parantamista ja kansainvälisiä aloitteita päästöjen vähentämiseksi, sillä metaanipäästöt ovat usein peräisin hajakuormituslähteistä kansainvälisten tuotanto- ja toimitusketjujen varrelta.
  ETSK ehdottaa EU:n metaanistrategiaan seuraavia lisäyksiä: |
| --- | --- |

1.4.

ETSK ehdottaa EU:n metaanistrategiaan seuraavia lisäyksiä:

| 1.5. | Koska metaanipäästöt ovat enimmäkseen peräisin hajakuormituslähteistä ja metaanipäästöjen kartoittaminen on monimutkaista, päästöjen seuranta on usein vaikeaa. Parempaa seurantaa olisi kehitettävä johdonmukaisella ja vertailukelpoisella tavalla merkittäville aloille, joita ovat esimerkiksi maatalous, energia-ala, jätehuolto ja kemianteollisuus.
  Metaanin hajapäästöjen suora sisällyttäminen kasvihuonekaasujen kauppajärjestelmään tai niiden suora hinnoittelu on hyvin vaikeaa ja usein mahdotonta. Pistekuormituspäästöjä olisi kuitenkin pyrittävä kartoittamaan siltä osin kuin se on mahdollista ja samalla tavoin kaikkien päästöjä aiheuttavien alojen osalta. |
| --- | --- |

1.5.

Metaanin hajapäästöjen suora sisällyttäminen kasvihuonekaasujen kauppajärjestelmään tai niiden suora hinnoittelu on hyvin vaikeaa ja usein mahdotonta. Pistekuormituspäästöjä olisi kuitenkin pyrittävä kartoittamaan siltä osin kuin se on mahdollista ja samalla tavoin kaikkien päästöjä aiheuttavien alojen osalta.

| 1.6. | Jäsenvaltioiden olisi esitettävä ilmastonsuojelusuunnitelmissaan lietteestä ja lannasta, biojätteestä, jätevesistä ja kaatopaikoilta peräisin olevan biokaasun sekä kaivoskaasun hyödyntämisen tilanne ja mahdollisuudet ja määriteltävä toimenpiteet näiden kaasujen käytön lisäämiseksi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Maataloudessa on vielä paljon metaanipäästöjen vähentämismahdollisuuksia, joita ovat erityisesti lietteen ja lannan mädättäminen biokaasulaitoksissa, edistysaskeleet tuotantoeläinten ruokinnassa ja jalostuksessa ja vähäpäästöinen lannoitteiden levittäminen. Näitä mahdollisuuksia olisi täsmennettävä edelleen EU:n metaanistrategian täytäntöönpanon aikana. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Jätehuollossa biojätteen erilliskeräyksestä ja kierrättämisestä olisi vähitellen tultava normi kaikkialla EU:ssa. Tämä luo edellytykset välttää vielä enemmän metaanipäästöjä tällä alalla. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Yleiskatsaus Euroopan komission metaanistrategiaan

| 2.1. | Metaanin osuus EU:n kaikista, 3,76 miljardin hiilidioksidiekvivalenttitonnin kasvihuonekaasupäästöistä on 10,5 prosenttia (2018). Metaanipäästöjä on pystytty vähentämään lähes 34 prosenttia vuodesta 1990. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Metaanistrategia kohdistuu tärkeimpiin ihmisen toiminnasta aiheutuviin metaanipäästöihin sekä päästöjä aiheuttaviin aloihin, jotka ovat maatalous (53 prosenttia EU:n metaanipäästöistä), jätehuolto (26 prosenttia) ja energia-ala (19 prosenttia), ja siinä ehdotetaan vähentämistoimenpiteitä. Luonnolliset – esimerkiksi luonnonvaraisten märehtijöiden tai suoalueiden – metaanipäästöt eivät näin ollen kuulu strategian piiriin. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Metaanipäästöjen maailmanlaajuisella vähentämisellä voidaan edistää merkittävästi ilmastonmuutoksen hillitsemistä. Nykyisten maailmanlaajuisten metaanipäästöjen puolittamisella olisi maailmanlaajuisesti 0,18 celsiusasteen jäähdytysvaikutus vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EU:n osuus maailman metaanipäästöistä on 5 prosenttia. EU aiheuttaa merkittäviä lisäpäästöjä kolmansissa maissa fossiilisen kaasun, öljyn ja hiilen tuonnin kautta. Sen vuoksi Euroopan komissio ehdottaa toimia näiden päästöjen vähentämiseksi kansainvälisissä toimitusketjuissa. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komissio ehdottaa metaanipäästöjen kartoittamisen ja raportoinnin merkittävää parantamista. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Metaanistrategiassa ei käsitellä erikseen nykyistä tieteellistä tietoa metaanin erityisistä vaikutuksista lyhytikäisenä kasvihuonekaasuna (ks. kohta 3). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Tieteellinen tieto metaanin ilmastovaikutuksista ja seuraukset ilmastoneutraaliuspolitiikalle

| 3.1. | Yksi metaanin (CH4) perusominaisuuksista kasvihuonekaasuna on se, että sen elinikä on suhteellisen lyhyt ja että se hajoaa ilmakehässä vedeksi (H2O) ja hiilidioksidiksi (CO2) noin 12 vuodessa. Tällä on merkittäviä seurauksia metaanin ilmastovaikutusten kannalta ja myös vertailulle ilmastojalanjäljen viitearvona käytetyn hiilidioksidin kanssa. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Hiilidioksidi on ilmakehässä stabiili eikä hajoa metaanin tapaan, joten hiilidioksidia kutsutaan myös pitkäikäiseksi kasvihuonekaasuksi (stock gas). Tämän vuoksi hiilidioksidia kertyy ilmakehään esimerkiksi fossiilisten polttoaineiden käytöstä johtuvien päästöjen seurauksena (muutoin samanlaisten edellytysten vallitessa) yhä enemmän ja sen pitoisuus kasvaa jatkuvasti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Sen sijaan lyhytikäisten kasvihuonekaasujen (flow gas), kuten metaanin, päästöjä kompensoi niiden luonnollinen hajoamisprosessi. Lyhyestä eliniästä johtuen päästöt kompensoituvat poistumilla, mikä johtaa vakaisiin ilmakehän pitoisuuksiin, jos päästöt pysyvät vakaina. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Metaanin lyhyen eliniän lisäksi myös sen alkuperä on ratkaisevan tärkeä ilmastovaikutuksen kannalta, sillä sen hajoaminen tuottaa kasvihuonekaasu hiilidioksidia. (Esim. märehtijöiden ruoansulatuksesta tai suoriisin viljelystä peräisin olevan) biogeenisen metaanin hajoamisen tuottama hiilidioksidi on aiemmin poistunut ilmakehästä fotosynteesissä kasvien kasvaessa, ja se on näin ollen pohjimmiltaan osa kiertojärjestelmää, jossa hiilidioksidin pitoisuus ilmakehässä säilyy samana. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sitä vastoin (esimerkiksi maakaasun, öljyn tai hiilen tuotannosta peräisin olevan) fossiilisen metaanin hajoaminen hiilidioksidiksi ja vedeksi on ilmakehälle hiilidioksidin lisälähde ja nostaa siten sen hiilidioksidipitoisuutta. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Näillä metaanin ominaispiirteillä on useita seurauksia ilmastovaikutusten ja ilmastopolitiikan muotoilun kannalta. Tämä koskee erityisesti ilmastoneutraaliustavoitetta. (Biogeenisen) metaanin tasaisina pysyvät päästöt johtavat tämän kasvihuonekaasun lyhytikäisyyden vuoksi keskipitkällä aikavälillä ilmakehässä tasaisena pysyvään metaanipitoisuuteen, jonka säteilyvaikutus ilmastoon ja siten myös lämpövaikutus on tasainen. Jos metaanipäästöt vähenevät, ilmakehän pitoisuus vähenee, mikä johtaa säteilyvaikutuksen ja siten myös lämpötilan alenemiseen (jäähdytysvaikutus). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tasaiset hiilidioksidipäästöt puolestaan lisäävät ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta niin kauan kuin hiilidioksidipäästöjä syntyy. Hiilidioksidipäästöjen loputtuakin niiden aiheuttama hiilidioksidipitoisuus säilyy ilmakehässä, mikä johtaa jatkuvaan säteilyvaikutukseen ja pysyvään lämmitysvaikutukseen. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ilmastoneutraalin vaikutuksen saavuttamiseksi lyhyt- ja pitkäaikaisten kasvihuonekaasujen kohdalla tarvitaan siksi erilaisia lähestymistapoja. Jotta hiilidioksidin jatkuvasta säteilyvaikutuksesta johtuva pysyvä lämpötilan nousu pystyttäisiin kumoamaan ja lämpötila palauttamaan hiilidioksidipäästöjä edeltävälle tasolle, tarvitaan ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden aktiivista vähentämistä hiilinielujen avulla. Kun taas halutaan säilyttää lämpötilataso vakaana jatkuvien (väistämättömien) hiilidioksidipäästöjen tapauksessa, on tarpeen poistaa jatkuvasti sama määrä hiilidioksidia ilmakehästä kuin siihen päästetään (nettopäästöjen nollataso). Tämä ilmaistaan kasvihuonekaasujen nollatason nettopäästötavoitteena. (Biogeenisten) metaanilähteiden kohdalla ilmastoneutraali vaikutus saavutetaan kuitenkin jo pitämällä päästöt vakaina, kun taas hiilidioksidiekvivalenteiksi muunnettujen metaanipäästöjen kompensoiminen poistamalla kasvihuonekaasuja ilmakehästä johtaa jäähdytysvaikutukseen. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Näin ollen nollatason nettopäästötavoite hiilidioksidiekvivalentteina ilmaistuna ei ole asianmukainen poliittinen lähestymistapa lyhytikäisen kasvihuonekaasun metaanin kohdalla. Esimerkiksi Uuden-Seelannin nollahiilisäädöksessä (Zero Carbon Act) metaanipäästöt otetaan erikseen huomioon. Lyhytikäisten kasvihuonekaasujen ilmastovaikutukset olisi otettava kasvihuonekaasutaseissa huomioon tarkoituksenmukaisemmalla laskutavalla (vrt. Oxfordin yliopiston tutkimustyö: https://iopscience.iop.org/article/10.1088/1748-9326/ab6d7e). |
| --- | --- |

3.9.

4.   Metaanipäästöjen vähentäminen – lisähuomioita

| 4.1. | Kasvihuonekaasupäästöjä pystytään vähentämään muuttamalla kuluttajien käyttäytymistä. Tämä koskee myös ravitsemusta, eli käytännössä on suositeltava eläintuotteiden kulutuksen vähentämistä. Ilmastopolitiikassa olisi kuitenkin pidettävä mielessä, että avoimessa yhteiskunnassa kyse on ihmisten elämäntapojen vapaaehtoisista muutoksista. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Maataloudessa olisi karjankasvatuksesta aiheutuvien metaanipäästöjen vähentämismahdollisuuksien ohella otettava huomioon myös maankäyttöön liittyvät kytkökset. Märehtijät ovat käytännössä laidunmaiden käytön ja säilyttämisen keskeinen perusta. Ilmastopolitiikan näkökulmasta laidunmaiden säilyttäminen on puolestaan erittäin tärkeää kasvumaahan sitoutuneen hiilidioksidin vuoksi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kaikissa EU-maissa ei ole vielä käytössä kattavia keräys- ja energiakäyttöjärjestelyjä kaatopaikoilta, jätevedenpuhdistamoista tai suljetuista hiilikaivoksista peräisin oleville metaanikaasuille. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Monilla jäsenvaltioilla ei vielä ole kattavia biojätteiden erilliskeräys- ja hyödyntämisjärjestelmiä. Tämä estää kompostoinnista tai mädätyksestä (biokaasu) peräisin olevien metaanipäästöjen minimoinnin biojätteen käsittelyssä. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EU ei vielä aseta maakaasun, öljyn ja hiilen kaltaisten fossiilisten polttoaineiden tuonnin yhteydessä erityisiä luonnon-, ympäristön- ja ilmastonsuojeluvaatimuksia. Luvatun metaanipäästöjen vähentämistä koskevien vaatimusten kehittämisen olisi oltava osa laajempaa vihreän kehityksen ohjelman puitteissa toteutettavaa fossiilienergian tuonnin ympäristöjalanjäljen pienentämistä. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ihmisen toiminnasta aiheutuvien metaanipäästöjen seurannan kehittämisen yhteydessä myös luonnolliset metaanipäästöt tulisi kartoittaa suuntaa antavasti kattavan kokonaiskuvan saamiseksi. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Metaanipäästöjä vähentävien teknologioiden tutkimusta, kehittämistä ja markkinoille pääsyn lisäämistä olisi edistettävä eurooppalaisissa verkostoissa, joissa talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten tulisi olla osallisina. |
| --- | --- |

4.7.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/51 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/51

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja asetuksen (EU) N:o 347/2013 kumoamisesta”

(COM(2020) 824 final – 2020/0360 (COD))

(2021/C 220/06)

| Esittelijä: | Philippe CHARRY |
| --- | --- |

Esittelijä:

Philippe CHARRY

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 18.1.2021
  Euroopan unionin neuvosto, 19.1.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artikla ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon nro | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 252/3/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 18.1.2021

Euroopan unionin neuvosto, 19.1.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artikla ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen jaostossa

9.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon nro

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

252/3/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | ETSK kannattaa Euroopan laajuisia energiaverkkoja (TEN-E) koskevien EU:n sääntöjen mukauttamista vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisiksi, jotta pystytään toimittamaan puhdasta, kohtuuhintaista ja varmaa energiaa ja samalla irrottamaan energiajärjestelmä hiilestä, siirtymään kohti ilmastoneutraaliutta, kehittämään uusiutuvia energialähteitä, parantamaan energiatehokkuutta ja ehkäisemään energiaköyhyyden riski. Tässä otetaan huomioon, että Eurooppa tarvitsee energiajärjestelmän, jolla turvataan energian toimitusvarmuus kaikille EU:n jäsenvaltioille ja kohtuuhintaisen energian saanti kaikille ja joka perustuu nopeaan sähköistämiseen samaan aikaan kun kaksinkertaistetaan uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto. ETSK kehottaa lisäämään asetukselle ehdotettuun oikeusperustaan erikseen viittauksen EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklaan. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ETSK muistuttaa tarpeesta saavuttaa kaikki TEN-E-asetuksen avulla täytäntöön pantavan energiapolitiikan tavoitteet. Koska energiaverkoilla on keskeinen rooli energiajärjestelmän tasapainon, häiriönsietokyvyn ja kehittämisen kannalta, komitea toivoo, että asetuksella edistettäisiin selkeämmin energiajärjestelmän integrointia, jotta voitaisiin suosia kaikkia hiilettömän energian muotoja ja tehdä mahdottomaksi järjestelmän kaikenlainen hajauttaminen. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ETSK kehottaa komissiota, neuvostoa ja parlamenttia edistämään hiilidioksidipäästöjä aiheuttamattomia energialähteitä teknologianeutraaliuden pohjalta. Komitea kehottaa myös tukemaan kansainvälisen lämpöydinkoereaktorihankkeen (ITER) puitteissa tehtävää työtä, jonka päämääränä on puhtaan ja kohtuuhintaisen energian tarjoaminen kaikille vuoden 2050 jälkeen. Komitea toivoo, että toteutetaan hankkeita, joilla pyritään luomaan ennakkoedellytykset vety- ja fuusioajan alkamiselle. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ETSK kehottaa asettamaan etusijalle innovoinnin ja sellaisten energiaverkkojen suunnittelun, joissa pyritään vähentämään siirtoon liittyvää energiahävikkiä. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Merituulivoiman alalla ETSK toivoo, että etusijalle asetetaan säteittäiset liitäntähankkeet ja että tästä teknologiasta tehdään yleinen ympäristöarviointi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ETSK toivoo, että maakaasun siirtoinfrastruktuuriin liittyviä hankkeita ei jätettäisi asetuksen mukaisten yhteistä etua tai keskinäistä etua koskevien hankkeiden tukikelpoisuuskriteerien ulkopuolelle. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitea toivoo, että asetusehdotuksessa käytettäisiin yhteistä etua ja keskinäistä etua koskevien hankkeiden tukikelpoisuuskriteereissä ilmaisua ”uusiutuva tai hiiletön” pelkän ”uusiutuvan” sijasta. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ETSK kehottaa mainitsemaan asetuksessa erikseen unionin tavoitteet, joita ovat energian toimittaminen kaikille asukkaille kohtuuhintaan, korkean laatu- ja turvallisuustason varmistaminen sekä yhdenvertainen kohtelu ja yleisen saatavuuden ja käyttäjien oikeuksien edistäminen. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ETSK vaatii, että hallintoon liittyvä komission valta käyttää delegoituja säädöksiä rajataan tiukasti vain välttämättömään ja että otetaan käyttöön monitoimijainen hallinto, johon kuuluu kansalaisyhteiskunnan edustajia eri ammattialoilta, palkansaajajärjestöistä, käyttäjäyhdistyksistä jne. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ETSK ehdottaa, että asetuksessa vahvistetaan unionin vastuu yhteistä etua koskevien hankkeiden rahoittamisesta niin, että yhdistetään rahoituslähteitä priorisoimatta niitä. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Järjestelmän yleisen tasapainon ohjaamiseksi ja suurjännitesiirtoverkkojen toimitusten jatkuvuuden varmistamiseksi EU:n laajuisesti ETSK pyytää, että komissio tutkisi mahdollisuutta perustaa suurjännitesähkön siirtoverkkojen yleiseurooppalainen operaattori, joka olisi samaan aikaan yhdennetty ja hajautettu. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Yleistä

| 2.1. | Komissio ehdottaa Euroopan laajuisia energiaverkkoja (TEN-E) koskevien sääntöjen tarkistamista. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vuonna 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 347/2013 (1) asetettiin säännöt Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittämiselle ja yhteentoimivuudelle. Ehdotuksessaan komissio korostaa, että asetus on auttanut edistämään EU:n energiapolitiikan tavoitteita, joiden tarkoituksena on parantaa energiaverkkojen yhteenliitäntöjä kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komission tekemässä arvioinnissa todetaan kuitenkin, että ”nykyinen kehys ei ole ollut riittävän joustava mukautuakseen unionin muuttuviin poliittisiin tavoitteisiin”, minkä vuoksi komissio ehdottaa asetuksen tarkistamista. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tarkistuksessa muutetaan erityisesti EU:n rahoitukseen oikeutettujen yhteistä etua koskevien hankkeiden valintaperusteita: niiden tulee täyttää kestävyyttä koskeva peruste ja noudattaa vahingon välttämisen periaatetta sellaisena kuin se on esitetty vihreän kehityksen ohjelmassa. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ehdotuksessa muutetaan TEN-E-politiikan mukaiseen rahoitustukeen oikeutettuja infrastruktuuriluokkia poistamalla tuki öljy- ja kaasuinfrastruktuurilta. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ehdotuksessa korostetaan erityisesti merellä sijaitsevia sähköverkkoja ja niiden liittämistä maalla sijaitsevaan infrastruktuuriin keskitetyn palvelupisteen käyttöönoton avulla. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ehdotuksen tarkoituksena on ottaa paremmin huomioon vetyä käyttävä infrastruktuuri, mukaan lukien siirtoverkot ja tietynlaiset elektrolyysilaitteistot. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Asetusehdotuksella halutaan edistää älykkäiden sähköverkkojen kehittämistä, jotta voidaan helpottaa nopeaa sähköistämistä ja lisätä sähkön tuotantoa uusiutuvista energialähteistä. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Uusilla säännöksillä kannustetaan investoimaan älykkäisiin verkkoihin, jotta olisi mahdollista integroida olemassa oleviin verkkoihin puhtaat kaasut (kuten biokaasu ja uusiutuva vety). Huomiota kiinnitetään sähköverkkojen sekä hiilidioksidin varastointi- ja siirtoverkkojen modernisointiin. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Lisäksi ehdotetaan uusia säännöksiä, joilla pyritään tukemaan paremmin kolmansien maiden – kuten Länsi-Balkanin maiden – kanssa toteutettavia yhteenliitäntähankkeita sekä keskinäistä etua koskevia hankkeita, joiden voidaan osoittaa edistävän unionin yleisiä energia- ja ilmastotavoitteita toimitusvarmuuden ja hiilestä irtautumisen alalla. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Hallinnointikehykseen ehdotettujen muutosten tavoitteeksi ilmoitetaan infrastruktuurin suunnittelun parantaminen ja ilmastotavoitteiden ja EU:n energiajärjestelmän integrointiperiaatteiden huomioon ottaminen. Ehdotuksessa varmistetaan, että sidosryhmät osallistuvat prosessiin nykyistä enemmän kaikissa vaiheissa, annetaan suurempi rooli energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastolle (ACER) ja tehostetaan komission suorittamaa valvontaa. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Lisäksi ehdotetaan erilaisia toimenpiteitä, joilla yksinkertaistetaan hallinnollisia menettelyjä hankkeiden täytäntöönpanon nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Erityistä

| 3.1. | Tarkasteltava ehdotus kuuluu unionin energiapolitiikan kehykseen, joka on määritelty perussopimuksissa (2), asetuksessa energiaunionin hallinnosta (3), Euroopan laajuisten verkkojen kehittämisestä annetuissa määräyksissä (4) sekä laajassa toimenpidepaketissa, jolla määritetään Euroopan unionin uusi strategia: ”tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jolla on nykyaikainen, resurssitehokas ja kilpailukykyinen talous” (5). EU pyrkii näin sovittamaan yhteen unionin tavoitteet – energian sisämarkkinoiden toimivuus, energian toimitusvarmuus, energiatehokkuus, energiansäästö, uusiutuviin energialähteisiin perustuvien energiamuotojen kehittäminen, ilmastonmuutoksen torjuminen ja energiaverkkojen yhteenliittäminen – vaikuttamatta jäsenvaltion oikeuteen ”määritellä energiavarojensa hyödyntämisen ehdot, jäsenvaltion eri energialähteiden välillä tekemiin valintoihin” tai ”jäsenvaltion energiahuollon yleiseen rakenteeseen”. ETSK kehottaakin lisäämään asetuksen oikeusperustaa koskevaan ehdotukseen erillisen viittauksen EU:sta tehdyn sopimuksen 194 artiklaan. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ETSK kannattaa EU:n sääntöjen mukauttamista vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisiksi, jotta pystytään toimittamaan puhdasta, kohtuuhintaista ja varmaa energiaa ja samalla irrottamaan energiajärjestelmä hiilestä, siirtymään kohti ilmastoneutraaliutta, kehittämään uusiutuvia energialähteitä, parantamaan energiatehokkuutta ja ehkäisemään energiaköyhyyden riski. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ETSK kannattaa tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä ja suuremmat kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet vuoteen 2030 mennessä. Tässä otetaan huomioon, että Eurooppa tarvitsee energiajärjestelmän, jolla turvataan energian toimitusvarmuus kaikille EU:n jäsenvaltioille ja kohtuuhintaisen energian saanti kaikille ja joka perustuu nopeaan sähköistämiseen samaan aikaan kun kaksinkertaistetaan uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto, irrotetaan kaasuala hiilestä ja käytetään yhä enemmän innovatiivisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tiedonannossaan ”Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia” (6) komissio korostaa seuraavaa: ”energiajärjestelmän koordinoidulla suunnittelulla ja käytöllä yhtenä kokonaisuutena, joka kattaa useita energiankantajia, infrastruktuureja ja kulutussektoreita, irrotetaan Euroopan talous hiilestä tehokkaasti, perusteellisesti ja kohtuullisin kustannuksin”. Lisäksi komissio varoittaa siitä, että ”nykyinen energiajärjestelmä perustuu edelleen useisiin rinnakkaisiin ja vertikaalisiin energian arvoketjuihin, jotka kytkevät tietyt energiaresurssit tiukasti tiettyihin loppukäyttöaloihin” ja että ”tällaisella erillisten siilojen mallilla ei ilmastoneutraalia taloutta saada aikaan”. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Alakohtaisia tai yleisempiä integroituja energiajärjestelmiä (tuotanto-siirto-jakelu) oli olemassa kaikissa Euroopan maissa valtakunnallisella tai alueellisella tasolla 1950-luvulta 1970-luvulle. EU:n sisämarkkinoiden rakentaminen 1980-luvulta lähtien neljän perusvapauden varaan johti monenlaisiin ”hajautumisiin” ja avautumiseen kilpailulle tarkoituksena parantaa laatua ja tehokkuutta kuluttajien hyväksi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ETSK kannattaa integrointistrategiaa, jonka on ulotuttava kaikkiin unionin energiapolitiikan osa-alueisiin. Se merkitsee integroinnin palauttamista asteittain ja kaikkien sellaisten uusien hajauttamishankkeiden keskeyttämistä, jotka kärjistäisivät ”siilojen” muodostumista, sillä tavoitteena on varmistaa energiajärjestelmän koordinoitu suunnittelu ja toiminta. Komitea vaatii, että asetuksella ajetaan energiajärjestelmän integrointia ja lopetetaan sen kaikenlainen hajauttaminen. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ETSK korostaa tarvetta saavuttaa kaikki TEN-E-asetuksen avulla täytäntöön pantavan energiapolitiikan tavoitteet. Energiaverkkojen avulla varmistetaan yhteys tuottajien ja käyttäjien välillä. Ne ovat eräänlainen energiajärjestelmän ”reaktorisydän”. Jotta voitaisiin saavuttaa keskeinen päämäärä eli energiajärjestelmän tasapaino, häiriönsietokyky ja kehittäminen, tarkasteltavassa asetusehdotuksessa olisi sitouduttava vahvemmin tähän integrointikehitykseen, johon kuuluu myös tuottajakuluttajien ja osuuskuntien toiminnan kehittäminen. Nyt asia vain mainitaan ohimennen johdanto-osan 13 kappaleessa (vaikka siinä mainitaan ”[energia]järjestelmän integrointi”, ehdotuksessa ei anneta Euroopan laajuiselle energiainfrastruktuurille omaa paikkaa strategisessa kehityksessä kohti koordinoitua suunnittelua ja toimintaa). Tätä tavoitetta silmällä pitäen olisi syytä täsmentää, missä laajuudessa eri jäsenvaltioiden välistä yhteenliittämiskapasiteettia olisi kehitettävä, niin että painotetaan mieluummin pullonkaulojen ratkaisemista kuin yleisiä keskiarvoja (10 % vuonna 2020 ja 15 % vuonna 2030). ETSK katsoo, että esitetystä ehdotuksesta puuttuu kunnianhimoa ja resursseja. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ETSK kehottaa komissiota, neuvostoa ja parlamenttia edistämään hiilidioksidipäästöjä aiheuttamattomia energialähteitä teknologianeutraaliuden pohjalta. Komitea tukee myös kansainvälisen lämpöydinkoereaktorihankkeen (ITER) puitteissa tehtävää työtä, jonka päämääränä on puhtaan ja kohtuuhintaisen energian tarjoaminen kaikille vuoden 2050 jälkeen. Energiaverkkojen suunnittelussa on annettava etusija innovoinnille, infrastruktuurin tehokkuudelle ja siirtoon liittyvästä energiahävikistä aiheutuvien korkeiden kustannusten alentamiselle. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ETSK ymmärtää merituulivoiman tärkeän aseman asetusehdotuksessa. Komitea toivoo, että etusijalle asetetaan säteittäiset liitäntähankkeet. ETSK toivoo, että merituulivoiman kaikista osa-alueista laaditaan kattava ympäristöarviointi, jossa otetaan huomioon tuuliturbiinien purkaminen ja kierrätys. Merituulivoimaa koskevan keskitetyn palvelupisteen käyttöönotto voi puolestaan aiheuttaa mittavia hallinnollisia rasitteita ilman todistettua hyötyä, sillä hankkeita, joita varten on tehtävä lupahakemuksia useille jäsenvaltioille, on hyvin vähän. Sinänsä kannatettava pyrkimys merituulivoiman suunnitteluun pyritään toteuttamaan turhan rajoittavalla järjestelyllä, jossa asetetaan kapasiteettitavoitteita, jotka ovat ristiriidassa kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin kirjattujen tavoitteiden sekä perussopimuksissa vahvistetun energiayhdistelmää koskevan valinnanvapauden kanssa. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ETSK pohtii, miksi komissio haluaa lopettaa kokonaan kaasuinfrastruktuurin tukemisen, vaikka kyseinen infrastruktuuri on tällä hetkellä välttämätön tiettyjen EU:n alueiden toimitusvarmuudelle ja vaikka maakaasua voitaisiin käyttää siirtymävaiheen energiana (7), joka on vähemmän haitallista kuin hiili tai öljy. ETSK on jo aiemmissa lausunnoissaan antanut tukensa sille, että maakaasuinfrastruktuuri voidaan ottaa uudelleen käyttöön uusiutuville kaasuille, jolloin siihen investoiminen on edelleen tarkoituksenmukaista (8). Näistä syistä komitea toivoo, että maakaasua ei kokonaan suljeta tukien ulkopuolelle, ennen kuin se on tosiasiallisesti korvattu muilla vastaavanhintaisilla energialähteillä. Komitea pyytää, että maakaasun siirtoinfrastruktuuriin liittyvät hankkeet katsottaisiin asetuksen kriteerien nojalla tukikelpoisiksi ja voitaisiin valita yhteistä etua tai keskinäistä etua koskeviksi hankkeiksi. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ETSK toteaa, että toistuva viittaaminen ”uusiutuvuuteen” hankkeiden valintaperusteissa (9) herättää epäilyjä siitä, otetaanko huomioon hiilettömän energian siirtohankkeita, joita EU kuitenkin tarvitsisi kipeästi ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea toivookin, että asetusehdotuksessa käytetään mieluummin ilmaisua ”uusiutuva tai hiiletön”. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ETSK ei kannata ”kolmivaiheista harkintaa”, jota on tarkoitus soveltaa yhteistä etua koskevien hankkeiden rahoittamiseen johdanto-osan 46 kappaleen mukaisesti. Sen mukaan ”olisi annettava etusija markkinoille”, vaikka kyse on EU:n tavoitteiden kannalta olennaisesta infrastruktuurista, jonka tulee pohjautua unionin solidaarisuuteen tai tasaamiseen niin, että rahoituslähteitä yhdistetään priorisoimatta niitä. Komitea ehdottaa, että asetuksessa vahvistetaan unionin vastuu yhteistä etua koskevien hankkeiden rahoittamisesta niin, että yhdistetään rahoituslähteitä priorisoimatta niitä. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana ETSK kantaa erityistä huolta käyttäjien, ennen kaikkea asukkaiden, oikeuksista ja demokraattisesta hallinnosta. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Jotta energiaunionista ei tulisi epätasa-arvoinen ja jotta voitaisiin parantaa energiaköyhyydessä elävien ja pienituloisten tilannetta, ETSK toistaa useissa aiemmissa lausunnoissaan (10) todetun tarpeen huolehtia siitä, että kaikki asukkaat voivat saada energiaa kohtuulliseen hintaan ja että täytetään unionin tavoitteet, jotka ovat ”korkea laadun ja turvallisuuden taso sekä kohtuuhintaisuus, yhdenvertainen kohtelu sekä yleisen saatavuuden ja käyttäjien oikeuksien edistäminen” (11). Tämän olisi oltava yhteistä etua koskevien hankkeiden tärkein valintaperuste. Komitea kehottaakin mainitsemaan asetuksessa erikseen unionin tavoitteet eli energian toimittaminen kaikille asukkaille kohtuuhintaan, korkean laatu- ja turvallisuustason varmistaminen, kohtuullinen hinta sekä yhdenvertainen kohtelu ja yleisen saatavuuden ja käyttäjien oikeuksien edistäminen. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa annetaan hallinnon alalla liikaa painoa komission roolille – se olisi supistettava delegoitujen säädösten käyttämiseen 3 artiklan nojalla vain välttämättömissä tilanteissa – sekä ACERin roolille tarkastelematta keinoja vähentää olemassa olevaa tiedon ja toimivallan epäsymmetriaa, jotta voitaisiin rakentaa monitoimijainen hallintomalli, jossa nykyistä painavamman aseman saisivat kansalaisyhteiskunnan edustajat eri ammattialoilta, palkansaajajärjestöistä, käyttäjäyhdistyksistä jne. myös alueellisissa ryhmissä. ETSK pyytää, että komission valta käyttää delegoituja säädöksiä rajataan tiukasti vain välttämättömään ja että otetaan käyttöön todellinen monitoimijainen hallintomalli. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Kun otetaan huomioon sähköverkkojen erityispiirteet, ETSK kehottaa komissiota tutkimaan kaikkien sidosryhmien kanssa ja laajan kuulemisen pohjalta mahdollisuutta luoda monitasoiseen hallintoon perustuva yleiseurooppalainen operaattori, joka on yhtä aikaa yhdennetty ja hajautettu:






  — | yhdennetty, jotta voidaan ohjata järjestelmän yleistä tasapainoa ja varmistaa suurjännitesiirtoverkkojen toimitusten jatkuvuus EU:n laajuisesti ja jotta operaattorille voidaan osoittaa julkisen palvelun tehtäviä ja velvoitteita tai EU:n yleisen edun mukaisia palveluita, ottaen huomioon, että tällaisen operaattorin toiminta olisi riippuvainen valtiotason ja valtiotasoa alempien tasojen operaattoreista, jolloin se olisi |
| --- | --- | --- |

3.16.

—

yhdennetty, jotta voidaan ohjata järjestelmän yleistä tasapainoa ja varmistaa suurjännitesiirtoverkkojen toimitusten jatkuvuus EU:n laajuisesti ja jotta operaattorille voidaan osoittaa julkisen palvelun tehtäviä ja velvoitteita tai EU:n yleisen edun mukaisia palveluita, ottaen huomioon, että tällaisen operaattorin toiminta olisi riippuvainen valtiotason ja valtiotasoa alempien tasojen operaattoreista, jolloin se olisi

| — | hajautettu tarkoituksenmukaisimmalle alueyksikölle kunkin jäsenvaltion erityispiirteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

—

hajautettu tarkoituksenmukaisimmalle alueyksikölle kunkin jäsenvaltion erityispiirteiden mukaisesti.

ETSK kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta perustaa suurjännitesähkön siirtoverkkojen yleiseurooppalainen operaattori.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 115, 25.4.2013, s. 39.

1

(2)  EUVL C 326, 26.10.2012, s. 134.

2

(3)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

3

(4)  EUVL C 115, 9.5.2008, s. 124, EUVL C 202, 7.6.2016, s. 125, EUVL C 202, 7.6.2016, s. 125.

4

(5)  COM(2019) 640 final.

5

(6)  COM(2020) 299 final.

6

(7)  Ks. 10.–11. joulukuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät.

7

(8)  COM(2020) 301 final (EUVL C 123, 9.4.2021, s. 30).

8

(9)  Esimerkiksi asiakirjan COM(2020) 824 final 4 artiklan 3 kohdassa tai liitteessä IV.

9

(10)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 77, EUVL C 47, 11.2.2020, s. 98, EUVL C 14, 15.1.2020, s. 105, EUVL C 353, 18.10.2019, s. 96, EUVL C 353, 18.10.2019, s. 79, EUVL C 282, 20.8.2019, s. 51, EUVL C 262, 25.7.2018, s. 86, ETSK:n tiedonanto ”Euroopan energiaunionin arviointi – energiakäänteen sosiaalinen ja yhteiskunnallinen ulottuvuus”.

10

(11)  EUVL C 115, 9.5.2008, s. 308.

11

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/56 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/56

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tulliliiton vieminen seuraavalle tasolle: toimintasuunnitelma”

(COM(2020) 581 final)

(2021/C 220/07)

| Esittelijä: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Anastasis YIAPANIS

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon nro | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 259/0/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 11.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

2.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon nro

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

259/0/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | ETSK suhtautuu myönteisesti seuraavat viisi vuotta kattavaan hyvin konkreettiseen toimintasuunnitelmaan kansallisten tulliviranomaisten tukemiseksi. Kun toimintasuunnitelma on pantu täytäntöön, se johtaa yhdessä säännöllisten vaikutustenarviointien kanssa tullin todelliseen nykyaikaistamiseen kautta EU:n. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vaikka uudistaminen alkoi vuonna 2016 unionin tullikoodeksin käyttöönotolla (1), viimeaikainen kehitys, kuten kasvavat kauppavirrat, kukoistava sähköinen kaupankäynti, tullien ja alv:n välttäminen, tavaroiden laiton kauppa ja aliarvostus, edellyttävät kaikki välittömiä ja koordinoituja toimia. Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen tulliliitosta lisää jo nyt työtaakkaa ja aiheuttaa erityisiä haasteita tulliviranomaisille. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tällainen kunnianhimoinen suunnitelma edellyttää riittävää yhteisrahoitusta. ETSK ei ole varma siitä, että kaikki jäsenvaltiot ovat valmiita hyväksymään ehdotetun aikataulun ja osallistumaan omalla rahoitusosuudellaan. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tulliviranomaisten ja muiden lainvalvontaviranomaisten ja hallintotahojen välistä yhteistyötä ja yhteentoimivuutta on tehostettava nopeasti. Parhaiden käytäntöjen jakaminen voisi myös parantaa tullipalvelujen tuottavuutta, ja saatavilla olevan suuren tietomäärän asianmukainen hallinnointi mahdollistaisi toimitusketjujen älykkään valvonnan ja ennakointivalmiuksien parantamisen. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tulliviranomaisille olisi annettava riittävät resurssit kaikkia taloudelliseen arvoon liittymättömiä tehtäviä varten, ja olisi otettava käyttöön valvontaa ja tarvittavan henkilöstön määrää koskevat vähimmäisvaatimukset. ETSK pitää äärimmäisen tärkeänä, että markkinavalvonta-asetusta (2) koskevat täytäntöönpanosäädökset hyväksytään mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen erittäin pitkä hyväksymisprosessi ja EU27-johtajien vaikeudet päästä sopimukseen hyvin tärkeistä toimista vaarantavat sekä EU:n talouden asianmukaisen elpymisen että kansalaisten ja yritysten tarvitseman välittömän tuen. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ETSK suosittaa, että tutkitaan välittömästi lohkoketjuteknologian sisällyttämistä ehdotettuun toimintasuunnitelmaan. Lisäksi robotiikan ja tekoälyn teknologista kehitystä ja olemassa olevia innovatiivisia ratkaisuja voitaisiin hyödyntää helposti välittömin ja merkityksellisin tuloksin. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ETSK ehdottaa, että kiinnitetään erityistä huomiota haavoittuvimpiin saapumis- ja poistumispaikkoihin, ja arvostaa sitä, että tulliliiton vahvuus määritellään sen heikoimman lenkin perusteella. Vaatimustenmukainen, koordinoidumpi ja yhdennetympi riskienhallintajärjestelmä kaventaisi viranomaisten välisiä eroja ja vahvistaisi ketjun heikoimpia lenkkejä. Vuoden 2021 toiselle neljännekselle ilmoitettu uusi riskinhallintastrategia onkin tervetullut. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Tarvitaan erityisiä määrärahoja, jotta uusi tuontivalvontajärjestelmä (ICS2) voidaan liittää yhteen muiden sähköisten järjestelmien kanssa. ETSK korostaa tällaisen monimutkaisen verkoston asianmukaisen hallinnan merkitystä. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ETSK toteaa, että on varmistettava riittävät henkilöresurssit sekä asianmukainen koulutus henkilöstölle lastausta ja saapumista edeltävien ennakkotietojen analysointia varten. Komitea on jo kehottanut laatimaan ”yhteisiä koulutuskehyksiä käyttäen pohjana EU:n tullialan osaamiskehystä” (3). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EU:n verotietokeskuksen perustaminen veropetoksia torjuvan Eurofisc-verkoston yhteyteen on merkittävä parannus, ja ETSK odottaa kiinnostuneena komission arviota asiasta. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Sähköinen kaupankäynti on hyvin tärkeä ala pk-yrityksille. ETSK on huolissaan siitä, ettei tiedonannossa mainita suotuisan toimintakehyksen luomista pk-yrityksille tämän kunnianhimoisen toimintasuunnitelman avulla. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ETSK katsoo, että alustoilla on tärkeää tietoa, jota tulli voisi käyttää, mutta niiden olisi investoitava erikseen tietotekniikkaohjelmistoihin, kuten automatisoituihin robotiikkajärjestelmiin. Niille olisi annettava rahoitusta sellaisten tietojen keräämiseen, joita ne eivät muuten tarvitsisi. ETSK on kuitenkin tyytyväinen siihen, että komissio tarkastelee parhaillaan uudelleen verkossa toimivien markkinapaikkojen roolia ja velvollisuuksia. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Tarvitaan nopeasti kattava analyysi unionin kansainvälisistä yhteistyöjärjestelmistä ja keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa. Se johtaisi parempaan täytäntöönpanon valvontaan. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotukseen ottaa käyttöön EU:n tullialan keskitetty palvelupiste ja antaa sille täyden tukensa. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ETSK on huolissaan siitä, että jos jäsenvaltiot eivät tue kiistanalaista ehdotusta EU:n tulliviraston perustamiseen tähtäävästä hankkeesta, tällaisen monimutkaisen ja kytköksellisen järjestelmän hallinnointi aiheuttaa lisärasitteita komission yksiköille. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | ETSK uskoo vakaasti, että työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistaminen auttaa toteuttamaan tämän kunnianhimoisen toimintasuunnitelman varmistaen samalla sen kansalaisille ja yrityksille tuoman hyödyn laaja-alaisen jakautumisen. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Johdanto

| 2.1. | EU:n tulliliitto on ollut olemassa vuodesta 1968, ja se kattaa kaiken tavarakaupan kaikissa 27 jäsenvaltiossa. Tulliliitto helpottaa vuosittain tavarakauppaa yli 3,5 biljoonan euron arvosta, ja EU:n tulliviranomaiset käsittelevät joka sekunti 27 tavaraa, joista on tehty tulli-ilmoitus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin toimikautensa alussa esittämien poliittisten suuntaviivojen mukaisesti Euroopan komissio julkaisi 28. syyskuuta 2020 kunnianhimoisen toimintasuunnitelman tulliliiton uudistamiseksi siten, että siitä tehdään älykkäämpi, yksinkertaisempi ja digitaalisesti tehokkaampi vuoteen 2025 mennessä. Tämä vaikuttaisi myönteisesti sekä EU:n tuloihin että Euroopan kansalaisten turvallisuuteen. Lisäksi yritykset hyötyisivät yksinkertaisemmista ja nopeammista raportointivelvoitteista. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ETSK on jo todennut, että ”tehokas tulliunioni on Euroopan integraatioprosessin ehdoton edellytys, jotta voidaan varmistaa tehokas, turvallinen ja avoin tavaroiden vapaa liikkuvuus sekä mahdollisimman korkea kuluttajansuoja ja ympäristönsuojelu, paras mahdollinen työllisyystilanne sekä petosten ja väärennösten tehokas torjunta” (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ETSK suhtautuukin myönteisesti kansallisten tulliviranomaisten tukemiseen tähtäävään seuraavat viisi vuotta kattavaan hyvin konkreettiseen toimintasuunnitelmaan, johon sisältyy 30 suunniteltua ja aikataulutettua toimea neljällä strategisella alalla: riskienhallinta, verkkokaupan hallinta, vaatimusten noudattamisen edistäminen ja tulliviranomaisten yhtenäinen toiminta. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nykyisessä tullijärjestelmässä on ilmennyt puutteita ja heikkoja lenkkejä, eikä kaikkien jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välillä jaettuja suuria tietomääriä käytetä tehokkaasti. Euroopan parlamentti ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin ovat jo ilmaisseet huolensa tulonmenetyksistä, jotka johtuvat tuontitavaroiden tehottomista tullitarkastuksista. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tullimaksut muodostavat merkittävän osan EU:n talousarviosta, ja niiden osuus kaikista tuloista on noin 14 prosenttia. Komission petostentorjuntaviraston (OLAF) mukaan tullipetokset ovat yleisiä, ja se on suositellut tullien perimistä yli 2,7 miljardin euron arvosta vuosina 2017–2019. Kolmansista maista tuotujen väärennettyjen tavaroiden arvon arvioidaan olevan 121 miljardia euroa vuodessa, ja teollis- ja tekijänoikeuksien rikkomukset tuottavat yli 83 miljardia euroa myynnissä ja aiheuttavat 15 miljardin euron verotulojen menetyksen. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Myönteistä on, että lähes 100 prosenttia tulli-ilmoituksista lähetetään sähköisesti. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Yleistä

| 3.1. | Tulliliitto tarvitsee pikaisesti investoimista sekä ohjelmistojen että inhimillisten valmiuksien koordinoituun päivittämiseen. Vaikka uudistaminen alkoi vuonna 2016 unionin tullikoodeksin käyttöönotolla (5), kasvavat kauppavirrat, kukoistava sähköinen kaupankäynti, tullien ja alv:n välttäminen, tavaroiden laiton kauppa ja aliarvostus edellyttävät kaikki välittömiä ja koordinoituja toimia. Lisäksi tulli vastaa tavaroiden tarkastamisesta myös monien niiden taloudelliseen arvoon liittymättömien seikkojen osalta. ETSK arvostaa sitä, että tulliliiton vahvuus määritellään sen heikoimman lenkin perusteella, ja ehdottaakin, että erityistä huomiota kiinnitetään haavoittuvimpiin saapumis- ja poistumispaikkoihin. Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti uutta tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälinettä, joka on suunniteltu erityisesti tukemaan uusinta kehitystä edustavien tullilaitteiden hankintaa, huoltoa ja korvaamista. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen tulliliitosta lisää jo nyt työtaakkaa ja aiheuttaa erityisiä haasteita tulliviranomaisille. Tulli-ilmoitusten määrän odotetaan kasvavan merkittävästi, kun tullitarkastukset otetaan uudelleen käyttöön. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tulliviranomaisten ja muiden lainvalvontaviranomaisten ja hallintotahojen välistä yhteistyötä ja yhteentoimivuutta on tehostettava nopeasti. ETSK on jo varoittanut, että ”jäsenvaltioiden – poliisi-, tiedustelu-, oikeus-, tulli- ja veroalalla toimivien – eri viranomaisten ja elinten välinen yhteistyö on hyvin kaukana optimaalisesta tasosta” (6). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tulli on tiiviisti mukana terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. Pelkästään vuonna 2019 tulli takavarikoi 400 tonnia huumausaineita, 3 699 ampuma-asetta sekä 3,5 miljardia kappaletta tupakkatuotteita ja savukkeita. Kaikista käteisrahailmoituksista 11,5 prosenttia on ollut virheellisiä, mikä vastaa arvoltaan noin 331 miljoonaa euroa (7). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tiedonhallinta on äärimmäisen tärkeää alalla, missä liikkuu suuri määrä ilmoituksia, tuotetietoja, veroja ja muuta vastaavaa. Saatavilla olevien tietojen suuren määrän hallinta merkitsisi välitöntä ja merkittävää parannusta nykyiseen tullijärjestelmään ja auttaisi myös vastaamaan paremmin ja kattavammin kasvaviin haasteisiin. Se mahdollistaisi myös toimitusketjujen älykkään valvonnan ja paremmat ennakointivalmiudet. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ETSK on jokseenkin pettynyt siihen, että komissio pyytää tiedonannon viimeisessä virkkeessä VAIN Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tukemaan toimintasuunnitelmaa eikä mainitse lainkaan Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa. Komitea uskoo vakaasti, että työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistaminen auttaa toteuttamaan tämän kunnianhimoisen toimintasuunnitelman varmistaen samalla sen kansalaisille ja yrityksille tuoman hyödyn laaja-alaisen jakautumisen. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Erityistä

| 4.1. | ETSK arvostaa ilman muuta kunnianhimoista etenemissuunnitelmaa ja toimien toteuttamiselle asetettuja konkreettisia määräaikoja. Tämä on selkeä edistysaskel, ja kun toimintasuunnitelma on pantu täytäntöön, se johtaa yhdessä säännöllisten vaikutustenarviointien kanssa tullin todelliseen nykyaikaistamiseen kautta EU:n. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tällainen kunnianhimoinen suunnitelma edellyttää riittävää rahoitusta. Vaikka osa ehdotetuista toimista edellyttää yhteistä rahoitusta ja EU on valmis vastaamaan osuudestaan, ETSK pohtii, ovatko kaikki jäsenvaltiot valmiita hyväksymään ehdotetun aikataulun ja osallistumaan omalla rahoitusosuudellaan. Ehdotuksen onnistuminen voidaan varmistaa vain tarkkaan koordinoidulla rahoituksella ja täytäntöönpanolla. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EU:n rakenteet ovat kuitenkin osoittautuneet hauraiksi, ja se on reagoinut viiveellä ja koordinoimattomasti kriittisiin tilanteisiin, myös covid-19-pandemiaan. Ranskan presidentin Emmanuel Macronin vaatimus Schengen-alueen uudelleenjärjestelystä ja hänen pyyntönsä analysoida uudelleen henkilöiden vapaata liikkuvuutta unionissa ovat sekä vakavia että huolestuttavia. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Lisäksi seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen uskomattoman pitkä hyväksymisprosessi vaarantaa EU:n talouden asianmukaisen elpymisen sekä kansalaisten ja yritysten tarvitseman välittömän tuen. Näyttää siltä, että EU27-johtajien on yhä vaikeampaa päästä sopimukseen erittäin tärkeistä toimista, ja ratkaisujen saavuttamiseen kuluva pitkä aika ja jahkailu osoittavat, että EU:n hallintojärjestelmä on vanhentunut ja tehoton. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vaikka asiasta keskusteltiin ja sitä analysoitiin jo vuonna 2018, ehdotukseen ei sisälly lohkoketjuteknologian käyttöä. ETSK katsoo, että tullijärjestelmällä on juuri oikea rakenne tällaisen kehityksen hyödyntämiseksi, ja suosittaa, että tutkitaan välittömästi lohkoketjuteknologian sisällyttämistä ehdotettuun toimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ETSK huomauttaa lisäksi, että robotiikan ja tekoälyn mahdollista käyttöä tullioperaatioiden nykyaikaistamiseksi ei ole analysoitu lainkaan. Komitea uskoo, että robotiikan ja tekoälyn teknologista kehitystä ja olemassa olevia innovatiivisia ratkaisuja voitaisiin hyödyntää helposti tällaisessa monitahoisessa toimintasuunnitelmassa välittömin ja merkityksellisin tuloksin. |
| --- | --- |

4.6.

4.7.   Riskienhallinta

| 4.7.1. | Sen jälkeen kun yhteisön tullikoodeksiin tehtiin vuonna 2005 turvallisuutta koskevia muutoksia, EU on toteuttanut riskienhallintatoimia kahdella puolustuslinjalla: etukäteisarviointi ja tarkastusten suorittaminen ennen tavaroiden saapumista tullialueelle ja sen jälkeen. ETSK katsoo, että suurin haaste liittyy menettelyjen koordinoimattomaan soveltamiseen jäsenvaltioissa ja puutteisiin tietojen jakamisessa maiden välillä. Vaatimustenmukaisen, koordinoidumman ja yhdennetymmän riskienhallintajärjestelmän varmistaminen kaventaisi viranomaisten välisiä eroja ja vahvistaisi ketjun heikoimpia lenkkejä. Vuoden 2021 toiselle neljännekselle ilmoitettu uusi riskinhallintastrategia onkin hyvin lupaava. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Digitalisaatio ja sähköisen kaupankäynnin yleistyminen tekevät kuluttajille entistä helpommaksi tehdä verkko-ostoksia kaikkialta maailmasta. Kaikki tuotteet eivät kuitenkaan noudata tuoteturvallisuutta ja/tai kuluttajansuojaa koskevia tiukkoja eurooppalaisia standardeja. Tämä tulee usein kuluttajille yllätyksenä. ETSK suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen vahvistaa riskienhallintaprosessia, jotta sisämarkkinoita ja erityisesti kansalaisia voidaan suojella paremmin vaatimustenvastaisilta ja vaarallisilta tuotteilta. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Ehdotus käynnistää yhteisiä analyysivalmiuksia koskeva aloite on ehdottomasti askel eteenpäin. Tietojen jakaminen petostentorjuntaviranomaisten kanssa on myös kannatettavaa. ETSK pohtii kuitenkin, onko käytettävissä riittävästi rahoitusta ICS2-järjestelmän liittämiseksi yhteen muiden sähköisten järjestelmien kanssa. Seuraava välitön huolenaihe liittyy tällaisen monimutkaisen verkoston hallintaan sekä tarvittaviin asiantunteviin ja asianmukaisesti koulutettuihin henkilöresursseihin. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | ETSK on lisäksi huolissaan siitä, että jos jäsenvaltiot eivät tue EU:n uuteen tullivirastoon tähtäävää hanketta, tällaisen monimutkaisen ja kytköksellisen järjestelmän hallinnointi aiheuttaa lisärasitteita komission yksiköille. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.5. | Komissio on ehdottanut data-analyysien tekemistä lastausta ja saapumista edeltävistä ennakkotiedoista kaikkien tuotteiden ja kaikkien kuljetusvälineiden osalta vuoteen 2024 asti. Ei kuitenkaan ole selvää, millaisia henkilöresursseja tarvitaan kussakin jäsenvaltiossa tai minkä tasoista ja kuinka pitkää koulutusta henkilöstö vaatisi. Sama koskee saapumisen jälkeisiä menettelyjä varten suunniteltuja riskienhallinnan lisäprosesseja. ETSK on jo myös kehottanut laatimaan ”yhteisiä koulutuskehyksiä käyttäen pohjana EU:n tullialan osaamiskehystä, jonka avulla pyritään yhdenmukaistamaan ja parantamaan tullien suorituskykyä kaikkialla EU:ssa” (8). |
| --- | --- |

4.7.5.

4.8.   Verkkokaupan hallinta

| 4.8.1. | Sähköinen kaupankäynti on tuonut merkittäviä etuja ja mahdollisuuksia sekä kansalaisille että yrityksille. Siihen sisältyy kuitenkin merkittäviä haasteita, jotka liittyvät vero- ja tullilainsäädännön noudattamiseen tavarakaupassa sekä myös lukuisiin tulliselvityspyyntöihin, jotka koskevat erinäisiä tarkastuksia taloudelliseen arvoon liittymättömien seikkojen osalta. Tällaisia seikkoja ovat muun muassa turvallisuus ja teollis- ja tekijänoikeudet. ETSK toteaa, että tulliviranomaisilla on keskeinen rooli vaatimustenvastaisten ja/tai vaarallisten tuotteiden sisämarkkinoille pääsyn estämisessä, ja katsoo, että näille viranomaisille on annettava riittävät resurssit myös kaikkia taloudelliseen arvoon liittymättömiä vastuita varten. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Sähköisen kaupankäynnin alv-säännöksiä koskevan paketin (9) täytäntöönpanon vuodesta 2021 odotetaan tuovan huomattavasti tuloja jäsenvaltioiden talousarvioihin ja luovan tasapuoliset toimintaedellytykset liiketoimintaympäristölle. EU:n verotietokeskuksen perustamista veropetoksia torjuvan Eurofisc-verkoston yhteyteen voidaan pitää huomattavana parannuksena tulliviranomaisten tiedonsaantimahdollisuuksien kannalta. ETSK odottaa mielenkiinnolla komission arviota asiasta. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | ETSK katsoo, että paras tapa säännellä ja hallita sähköistä kaupankäyntiä on tehostaa yhteistyötä muiden maiden kanssa OECD:n ja G20:n puitteissa. Komitea on jo korostanut, että ”talouden digitalisointiin sovellettavia veropoliittisia toimintalinjoja sekä välineiden ja toimivien ratkaisujen kehittämistä on koordinoitava kansainvälisellä tasolla” (10). |
| --- | --- |

4.8.3.

| 4.8.4. | Sähköinen kaupankäynti on hyvin tärkeä ala pk-yrityksille. Rajatylittävä kauppa on kuitenkin jo hajanaista erilaisten olemassa olevien esteiden vuoksi, ja ETSK on huolissaan siitä, että tiedonannossa ei viitata lainkaan suotuisan toimintakehyksen luomiseen pk-yrityksille tämän kunnianhimoisen toimintasuunnitelman avulla. Syyskuun Eurobarometrin mukaan vain neljä prosenttia pk-yrityksistä myy tuotteitaan kuluttajille muissa jäsenvaltioissa (11). |
| --- | --- |

4.8.4.

| 4.8.5. | Ehdotus asettaa alustoille tulliraportointivelvoitteita on mahdollinen rasite laillisille yrityksille. Alustoilla on tärkeää tietoa, jota tulli voisi käyttää, mutta niiden olisi investoitava erikseen tietotekniikkaohjelmistoihin, jotka voivat kerätä ja toimittaa tällaista tietoa. Automatisoitujen robottijärjestelmien käyttöä olisi tutkittava välittömästi, sillä ne voisivat olla korvaamattomia välineitä raportointivelvoiteprosessin helpottamiseksi. Lisäksi ETSK katsoo, että näille yrityksille olisi annettava tarvittava rahoitus, jos niitä pyydetään keräämään tietoja, joita ne eivät muuten tarvitsisi. Näiden tietojen hallinta on erittäin tärkeää muun muassa tulli- ja alv-petosten, aliarvostuksen ja väärien alkuperäilmoitusten torjunnassa. ETSK on jo esittänyt, että ”laaditaan eurooppalainen standardi, joka koskee sen datan ja niiden tietojen keräämistä käyttäjistä, jotka verkkoalustojen on ilmoitettava veroviranomaisille” (12). |
| --- | --- |

4.8.5.

| 4.8.6. | ETSK on kuitenkin tyytyväinen siihen, että komissio tarkastelee parhaillaan uudelleen verkossa toimivien markkinapaikkojen roolia ja velvollisuuksia. Niillä tulisi olla enemmän vastuuta ja velvollisuuksia siinä, että ne tarkastavat, että niiden alustoilla myytävät tuotteet ovat vaatimustenmukaisia ja turvallisia. |
| --- | --- |

4.8.6.

4.9.   Vaatimusten noudattamisen edistäminen

| 4.9.1. | Luotettavia elinkeinonharjoittajia palkitaan jo etuusjärjestelyllä siitä, että ne noudattavat EU:n tullilainsäädäntöä. ETSK kannattaa ehdotusta kolmansien maiden kanssa tehtyjen EU:n nykyisten etuuskohtelujärjestelyjen seurannasta. Kattava analyysi unionin kansainvälisistä yhteistyöjärjestelmistä ja keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa johtaisi täytäntöönpanon valvonnan parantumiseen. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Ehdotus EU:n tullialan keskitetyn palvelupisteen käyttöönotosta on kaikkia osapuolia hyödyttävä hanke ja ETSK antaa sille täyden tukensa. Yksityinen sektori hyötyisi yhteen kertaan tehtävän raportoinnin mahdollisuudesta, ja eri viranomaiset voisivat valita tarvitsemansa tiedot. Tämä on selkeä edistysaskel kaikille osapuolille, ja sen odotetaan tuottavan jopa 690 miljoonan euron säästöt tullihallinnossa seitsemän ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | On kuitenkin jokseenkin vaikea ymmärtää, miten ehdotettu unionin tullikoodeksia koskeva analyysi voisi osoittaa, että sähköiset järjestelmät ovat vanhentuneet, kun ehdotuksen hyväksymisestä on kulunut vasta alle neljä vuotta. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | Säännösten noudattamatta jättämisestä jäsenvaltioissa määrättävien seuraamusten hajanaisuus vääristää kilpailua sisämarkkinoilla ja mahdollistaa heikompien lenkkien ilmaantumisen järjestelmään. Vakaan ja yhtenäisen kehyksen luominen vahvistaisi koko tulliliittoa. Vaikka ajatus on teoriassa erinomainen, ETSK pohtii, miten Euroopan komissio aikoo toteuttaa sen, sillä samaa aihetta koskeva vuonna 2013 tehty ehdotus hylättiin. |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.9.5. | Samantasoinen valvonta on lisäksi vaikeaa, jos tullivirkailijoiden määrä vaihtelee jäsenvaltiosta riippuen 7:stä 70:een 100 000:ta asukasta kohti (13). ETSK suosittaa, että otetaan käyttöön valvontaa ja tarvittavan henkilöstön määrää koskevat vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

4.9.5.

| 4.9.6. | Covid-19-kriisi on paljastanut tullijärjestelmän puutteet: EU:n alueelle on päätynyt useita vaatimustenvastaisia ja vaarallisia tuotteita. ETSK pitää tärkeänä, että markkinavalvonta-asetusta (14) koskevat täytäntöönpanosäädökset hyväksytään mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

4.9.6.

| 4.9.7. | Lisäksi ETSK kannattaa ehdotusta kiinnittää erityistä huomiota etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen ja menettelyjen soveltamiseen EU:n 41 vapaakauppasopimuksessa. Mitä tulee muihin kauppakumppaneihin, erityisesti Kiinaan, sähköisen kaupankäynnin eksponentiaalinen kasvu on tuonut lisänsä tullialan nykyisiin haasteisiin. Näin ollen on täysin normaalia arvioida tilannetta ja antaa tarvittaessa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

4.9.7.

4.10.   Tulliviranomaisten yhtenäinen toiminta

| 4.10.1. | Analyysit osoittavat, että rajatylittävää yhteistyötä voidaan tehostaa merkittävästi. ETSK katsoo, että ainoa tapa edetä on varmistaa yhteistyön lisääminen ja parantaminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välillä sekä tullin ja muiden kansallisten viranomaisten välillä. Parhaiden käytäntöjen jakaminen voisi myös lisätä tullipalvelujen tuottavuutta. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.10.2. | Tämän yhteistyön toteuttamiseksi tarvittavien tullitarkastuslaitteiden hankinta edellyttää huomattavia investointeja. ETSK panee merkille, että alkuperäisessä ehdotuksessa (15) komissio on ilmoittanut kattavansa vain 80 prosenttia tarvittavista investoinneista. Loput 20 prosenttia jäisivät jäsenvaltioiden vastuulle. Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden taloudellinen tilanne covid-19-pandemian johdosta, ETSK ei usko, että kaikki 27 jäsenvaltioita pystyisivät investoimaan tällaisia summia vuonna 2021. |
| --- | --- |

4.10.2.

| 4.10.3. | Lopuksi komissio esittää rohkeasti kiistanalaisen ehdotuksen EU:n tulliviraston perustamista koskevan vaikutustenarvioinnin laatimisesta vuoteen 2023 mennessä. ETSK pitää epätodennäköisenä, että jäsenvaltiot suostuisivat tähän. |
| --- | --- |

4.10.3.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  EUVL L 169, 25.6.2019, s. 1.

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineen perustaminen yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi” (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 67).

3

(4)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 39.

4

(5)  EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

5

(6)  EUVL C 246, 28.7.2017, s. 22.

6

(7)  Toinen kaksivuotiskertomus edistymisestä unionin tulliliiton ja sen hallinnoinnin kehittämisessä.

7

(8)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 67.

8

(9)  Modernising VAT for cross-border e-commerce.

9

Modernising VAT for cross-border e-commerce

(10)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 62.

10

(11)  Flash Eurobarometer 486.

11

(12)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 62.

12

(13)  Rahoitusalan henkilöstön liiton (Union of Finance Personnel in Europe) tutkimus.

13

(14)  EUVL L 169, 25.6.2019, s. 1.

14

(15)  COM(2018) 321 final.

15

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/62 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/62

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin tullialan yhdennetyn palveluympäristön perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 952/2013 muuttamisesta”

(COM(2020) 673 final – 2020/306 (COD))

(2021/C 220/08)

| Esittelijä: | Athanasios IOANNIDIS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Athanasios IOANNIDIS

| Lausuntopyynnöt | Euroopan parlamentti, 11.11.2020
  neuvosto, 13.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3, 114 ja 207 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon nro | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 268/0/3 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan parlamentti, 11.11.2020

neuvosto, 13.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3, 114 ja 207 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

2.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon nro

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

268/0/3

| 1. | Päätelmät ja suositukset |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen Euroopan unionin tullialan yhdennetyn palveluympäristön perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 952/2013 muuttamisesta. Ehdotuksella halutaan puuttua tulliviranomaisten ja toimivaltaisten kumppaniviranomaisten väliseen hajanaiseen yhteentoimivuuteen tavaroiden tulliselvityksessä. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ehdotus vastaa ETSK:n mielestä sekä toimintasuunnitelmaan ”Tulliliiton nostaminen uudelle tasolle – Vahvaa ja nykyaikaista tulliunionia koskeva toimintaohjelma” että EU:n tulliliiton ja sen hallinnoinnin kehittämisestä annettuun tiedonantoon liittyviä unionin strategisia tavoitteita ja visiota. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ETSK katsoo, että ehdotus on omiaan tukemaan verotuksen ja tulliliiton pääosaston (TAXUD) vuosien 2016–2020 strategista suunnitelmaa sekä 19. huhtikuuta 2016 annetussa komission tiedonannossa (1) esitettyä EU:n sähköisen hallinnon toimintaohjelmaa (2016–2020), jonka tarkoituksena on tehostaa julkisia palveluja poistamalla nykyisiä digitaalisia esteitä, vähentämällä byrokratiaa ja parantamalla kansallisten viranomaisten välisen vuorovaikutuksen laatua. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ETSK toteaa, että tullialan yhdennetyn palveluympäristön toteuttaminen vie tavarakaupan uudelle digitaalisuuden aikakaudelle yksinkertaistamisen ja automaation avulla. Se tulee lisäämään kauppaa EU:ssa yleisesti ottaen sekä parantamaan unionin kilpailukykyä ja nykyaikaistamaan tullin toimintaa. Lisäksi odotettavissa on monenlaisia tuloksia, jotka hyödyttävät asianomaisia sidosryhmiä: jäsenvaltioiden tulliviranomaisia, toimivaltaisia kumppaniviranomaisia, talouden toimijoita ja kansalaisia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ETSK katsoo, että EU:n yhdennetyn palveluympäristön ja kansallisten palveluympäristöjen ei pitäisi toimia yksinomaan digitaalisena palveluväylänä, jonka kautta voi kerätä ja vaihtaa tietoja. Koska tietojärjestelmät ja -prosessit kehittyvät, tulevaisuudessa niiden puitteissa tulee voida toteuttaa – kuten jäsenvaltiot ja neuvosto ovat sopineet – myös monimutkaisempia automaattisia laskentaprosesseja, joita käytetään tavarapaljouksien hallinnassa. Näin kaupan alan toimijat voivat saada kokonaiskuvan kauppatapahtumista, joita olisikin tämän johdosta luonnehdittava ”älykkäiksi”. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ETSK katsoo, että muuta kuin tullialaa koskevien unionin muodollisuuksien sisällyttäminen EU:n tullialan yhdennetyn palveluympäristön todistustenvaihtojärjestelmään (CSW-CERTEX) edellyttää uutta tietoteknistä infrastruktuuria, jotta voidaan luoda yhteyksiä kansallisten tullialan yhdennettyjen palveluympäristöjen ja muuta kuin tullialaa koskevien unionin järjestelmien välille. Vaihdettavat tiedot on määriteltävä tarkasti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ETSK kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota järjestelmien ja palveluympäristöjen kyberturvallisuuteen luomalla korkeatasoisia turvajärjestelmiä toimintaympäristön suojelemiseksi hyökkäyksiltä, jotka voisivat horjuttaa EU:n tavarakauppaa ja johtaa tuhoisiin taloudellisiin seurauksiin. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ETSK on samaa mieltä siitä, että tullialan yhdennettyä palveluympäristöä koskevan ohjelman tehokas täytäntöönpano ja viivästysten välttäminen edellyttävät erityistä huomiota niiltä jäsenvaltioilta, jotka eivät osallistuneet vuonna 2015 toteutettuun pilottihankkeeseen ”EU:n tullialan yhdennetty palveluympäristö – Yhteinen eläinlääkinnällinen tuloasiakirja (EU CSW-CVED)” eivätkä näin ollen ole kehittäneet EU:n yhdennetyn palveluympäristön mukaisia kansallisia tullialan yhdennettyjä palveluympäristöjä. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Samankaltaisen ongelman aiheuttaa se, että useat jäsenvaltiot ovat kehittäneet erillisinä hankkeina omia kansallisia yhdennettyjä palveluympäristöjä, joissa noudatettavat säännöt poikkeavat toisistaan tietoteknisestä tulliarkkitehtuurista, prioriteeteista ja kustannusrakenteista riippuen. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Edellä mainituista syistä ETSK kaipaa yksityiskohtaisempaa aikataulua, johon sisältyy jäsenvaltioille asetettuja tavoitteita ja toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että ne voivat saattaa kansalliset tullialan yhdennetyt palveluympäristöt yhdenmukaisiksi Euroopan unionin tullialan yhdennetyn palveluympäristön kanssa. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ETSK panee merkille järjestelmän monimutkaisuuden ja sen, että järjestelmän täytäntöönpano edellyttää koordinointia sekä jäsenvaltioiden sisällä että niiden välillä. Komitea ehdottaa, että yhdennetyn palveluympäristön toimintaa ja kehittämistä koskevaa seurantaa ja raportointia varten vahvistetaan yksityiskohtaisempi aikataulu sekä tavoitteet ja toimenpiteet, jotka jäsenvaltioiden ja kansallisten toimijoiden on toteutettava järjestelmän käyttöön ottamiseksi. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ETSK kehottaa tehostamaan ohjelman avulla perusoikeuksien noudattamista ja tietosuojaa sen koko soveltamisalalla. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ETSK pitää tietotekniikkajärjestelmiä, kansallisia yhdennettyjä palveluympäristöjä ja EU:n tullialan yhdennettyä palveluympäristöä käyttävän henkilöstön valmentamista ja kouluttamista ratkaisevan tärkeänä. Nyt käynnistetyn hankkeen puitteissa olisikin tarjottava työntekijöille ammatillista jatko- ja täydennyskoulutusta, joihin olisi saatava kansallista ja/tai EU-rahoitusta. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Taustaa/Johdanto

| 2.1. | Jäsenvaltiot ja komissio sitoutuivat vuonna 2008 edistämään sähköistä tulliympäristöä EU:ssa laatimalla puitteet yhdennetyille palveluympäristöille. Vuonna 2014 annetussa Venetsian julistuksessa ehdotettiin asteittain toteuttavaa toimintasuunnitelmaa EU:n tullialan yhdennetyn palveluympäristön perustamiseksi ja sen oikeudellisen kehyksen kehittämiseksi. Tämä tavoite toistettiin unionin tulliliiton ja sen hallinnoinnin kehittämisen edistymisestä vuonna 2016 annetussa komission tiedonannossa, jossa ilmoitettiin komission suunnitelmista löytää toimiva ratkaisu EU:n tullialan yhdennetyn palveluympäristön kehittämiseksi ja luomiseksi. Tätä lähestymistapaa kannatettiin Ecofin-neuvoston 23. toukokuuta 2017 antamissa päätelmissä. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komissio käynnisti vuonna 2015 pilottihankkeen ”EU:n tullialan yhdennetty palveluympäristö – Yhteinen eläinlääkinnällinen tuloasiakirja (EU CSW-CVED)”. Hanketta hallinnoivat yhdessä verotuksen ja tulliliiton pääosasto (TAXUD) ja terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto (SANTE), ja sen tavoitteena oli, että tulli voi automaattisesti varmentaa muuta kuin tullialaa koskevat kolme sääntelymuodollisuutta, jotka esitetään yhdessä tulli-ilmoituksen kanssa todisteena säännösten noudattamisesta. Tähän pilottihankkeeseen osallistuivat vapaaehtoisesti alun perin viiden jäsenvaltion tullihallinnot. Sen seuraajalla eli EU:n tullialan yhdennetyn palveluympäristön todistustenvaihtojärjestelmällä (EU CSW-CERTEX) laajennettiin sääntelyvaatimusten soveltamisalaa ja otettiin käyttöön uusia toimintoja, kuten paljouksien hallinnointi. Osallistuvien jäsenvaltioiden määrä nousi viidestä yhdeksään, ja järjestelmään sisältyy yhä useampia politiikanaloja. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Covid-19-pandemian vuoksi on entistä tärkeämpää luoda vahvemmat puitteet tulliliitolle ja helpottaa edelleen tullimuodollisuuksien ja muuta kuin tullialaa koskevien unionin muodollisuuksien täyttämistä talouden elpymisen tukemiseksi. Kansainvälisessä kaupassa sovellettavien tullimuodollisuuksien ja muiden unionin sääntelymuodollisuuksien lisääntyvä digitalisointi avaa jäsenvaltioille uusia mahdollisuuksia parantaa digitaalista yhteistyötä. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 3.1. | Unionin kansainväliseen kauppaan sovelletaan sekä tullilainsäädäntöä että muuta unionin lainsäädäntöä. Muuta kuin tullialaa koskevista muodollisuuksista vastaavat viranomaiset (”toimivaltaiset kumppaniviranomaiset”) ja tulliviranomaiset työskentelevät usein omissa suljetuissa piireissään, mikä luo kaupan alan toimijoille monimutkaisia ja raskaita raportointivelvoitteita ja tehottomia tavaroiden tulliselvitysprosesseja, jotka tarjoavat otolliset puitteet virheille ja petoksille. Komissio ja jäsenvaltiot ovat tehneet vuosien mittaan useita sitoumuksia yhdennettyä palveluympäristöä koskevien aloitteiden laatimisesta tavaroiden tulliselvitystä varten, jotta tulliviranomaisten ja toimivaltaisten kumppaniviranomaisten puutteelliseen yhteentoimivuuteen tavaroiden tulliselvitysprosessien hallinnoinnissa voitaisiin puuttua ja toimia koordinoida tällä alalla. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komission ehdottamalla asetuksella perustetaan Euroopan unionin tullialan yhdennetty palveluympäristö, joka tarjoaa unionin tasolla ja kansallisella tasolla integroituja, yhteentoimivia sähköisiä palveluja Euroopan unionin tullialan yhdennetyn palveluympäristön todistustenvaihtojärjestelmän kautta. Näin tuetaan kansallisten tullialan yhdennettyjen palveluympäristöjen ja asetuksen liitteessä tarkoitettujen muuta kuin tullialaa koskevilla aloilla käytettävien unionin järjestelmien välistä vuorovaikutusta ja tietojenvaihtoa. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Yleistä

| 4.1. | Asetusehdotus on ensimmäinen ja oleellinen askel kohti tulliviranomaisten välisen yhteistyön parantamista siten, että käyttöön otetaan yhteinen sähköinen sovellus. Ehdotus on kattava, ja siinä analysoidaan laajasti Euroopan unionin tullialan yhdennetyn palveluympäristön toimintaan liittyviä tuloksia, toimia ja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Yhdennetyssä palveluympäristössä yritykset ja kaupan alan toimijat voivat toimittaa tietoja, olipa kyse täydentävistä asiakirjoista tai muuta kuin tullialaa koskevista unionin muodollisuuksista, sähköisessä muodossa kussakin jäsenvaltiossa toimivaan (kansalliseen) sähköiseen palveluympäristöön, mikä vähentää päällekkäisyyksien riskiä ja säästää aikaa ja kauppatapahtuman kustannuksia. Yhdennetyssä palveluympäristössä tulliviranomaiset ja muut viranomaiset voivat kerätä tietoja, jotka toimitetaan tavaroiden tulliselvitysmenettelyjä koskevan yhdenmukaistetun järjestelmän mukaisesti. Samalla EU saa kokonaiskuvan rajojensa yli tuotavista ja vietävistä tuotteista ja pystyy tarkkailemaan tavarapaljouksia kiintiöiden valvomiseksi ja petosten torjumiseksi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kuten komission ehdotuksessa todetaan, ohjelman täytäntöönpanon rahoittavat EU ja jäsenvaltiot yhdessä. Unioni vastaa EU CSW-CERTEXin yhdennetyn palveluympäristön kehittämiseen, integrointiin ja toimintaan liittyvistä kustannuksista, kun taas jäsenvaltiot vastaavat kansallisten yhdennettyjen palveluympäristöjensä kehittämisen, integroinnin ja toiminnan sekä niiden EU CSW-CERTEXiin kytkemisen aiheuttamista kustannuksista. Koska covid-19-pandemia on ajanut kaikki EU:n jäsenvaltiot rahoituskriisiin, ETSK:ta askarruttaa, miten komissio pystyy varmistamaan, että jäsenvaltiot noudattavat tätä vaatimusta ja osoittavat ohjelman täytäntöönpanoon varat kansallisista talousarvioistaan. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Yhdennettyä palveluympäristöä koskevan aloitteen yhdenmukaisuus ja toteuttaminen edellyttävät, että jäsenvaltiot velvoitetaan panemaan se täytäntöön. Tullialan yhdennetyn palveluympäristön onnistuminen on riippuvaista siitä, että kaikki maat alkavat noudattaa sääntöjä, yhdenmukaistavat menettelynsä ja toteuttavat palveluympäristön samanaikaisesti. ETSK kiinnittää huomiota siihen riskiin, että osa jäsenvaltioista ei ehkä toteuta yhdennettyä palveluympäristöä arvioidussa aikataulussa (covid-19-kriisistä johtuvien) budjettirajoitusten ja muiden poliittisten painopisteiden vuoksi. Tämä aiheuttaa lukuisia ongelmia unionin tulli- ja kauppapolitiikalle, jäsenvaltioista puhumattakaan. ETSK tiedustelee komissiolta, onko jäsenvaltioille, jotka eivät toteuta yhdennettyä palveluympäristöä tai jotka ylittävät asetetun määräajan, tiedossa seuraamuksia. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Samalla kun toteutetaan yhdennettyyn palveluympäristöön liittyviä toimenpiteitä, tulee myös nykyaikaistaa tullilaitosta ja sen toimintaa. Olisi erittäin hyödyllistä laatia ensin selvitys jäsenvaltioiden saapumisporttien nykytilanteesta ja arvioida tarvetta investoida palvelujen parantamiseen, jotta ne voisivat tarjota puitteet yhdennetylle palveluympäristölle. Samalla voitaisiin vahvistaa suuntaa-antava ajankohta, johon mennessä yhdennetyn palveluympäristön kansallisen osan on määrä valmistua. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komissio toteaa asetusehdotuksessaan, että kunkin jäsenvaltion on nimettävä tietty viranomainen toimimaan yhdennettyyn palveluympäristöön liittyvien toimien toteuttamisen ja hallinnoinnin kansallisena koordinaattorina. ETSK haluaisi tietää, onko kansallisen koordinaattorin nimeäminen kunkin jäsenvaltion yksinomaisella vastuulla vai aikooko komissio antaa suosituksia. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ETSK katsoo, että kerättyjen tietojen ja myös kaikkien tulli-ilmoitusten tietosuojan varmistamiseen liittyvissä toimissa, joita toteutetaan muun toiminnan ohella, on otettava huomioon seuraavat seikat:






  — | mikä viranomainen on vastuussa luottamuksellisuuden varmistamisesta, ja miten toleranssitaso vahvistetaan eri tasoilla |
| --- | --- | --- |

4.7.

—

mikä viranomainen on vastuussa luottamuksellisuuden varmistamisesta, ja miten toleranssitaso vahvistetaan eri tasoilla

| — | kaupan alan toimijoille yhdennetyssä palveluympäristössä annettavat takeet ja yksityiskohtaiset tiedot taatusta suojasta. |
| --- | --- |

—

kaupan alan toimijoille yhdennetyssä palveluympäristössä annettavat takeet ja yksityiskohtaiset tiedot taatusta suojasta.

5.   Erityistä

| 5.1. | ETSK katsoo, että tarkastelun kohteena olevan asetusehdotuksen ja toissijaisuusperiaatetta käsittelevän kohdan voidaan nähdä edistävän kaavaillun toimenpiteen eli yhdennetyn palveluympäristön perustamisen kautta Euroopan BKT-kehitystä ja kilpailukykyä. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ETSK pitää välttämättömänä, että kunkin jäsenvaltion osalta tehdään vaikutustenarviointi ja että tässä yhteydessä korostetaan ehdotetun toimintapolitiikan täytäntöönpanon hyötyjä, jotta jäsenvaltiot saataisiin vakuuttuneiksi siitä, että se kannattaa toteuttaa nopeasti. Komitea kehottaa komissiota lisäksi raportoimaan, millaisia vaikutuksia tullialan yhdennetyn palveluympäristön kokeilulla on ollut pilottihankkeeseen osallistuvissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ETSK pitää asetusehdotuksessa analysoidun vaikutustenarviointiraportin perusteella sopivimpana yhdistelmää, joka koostuu vaihtoehdoista 1, 6 ja 8 (ii) (2). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ETSK korostaa, että Euroopan komission olisi hyväksyttävä ehdotetun asetuksen 2 artiklassa tarkoitettujen kansallisten yhdennettyjen palveluympäristöjen toimintaa varten yhtenäiset tekniset eritelmät. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ETSK huomauttaa, että Euroopan komission olisi hyväksyttävä ehdotetun asetuksen 8 artiklassa tarkoitettujen kansallisten yhdennettyjen palveluympäristöjen toimintaa varten yhtenäiset tekniset eritelmät, jotta vältytään tulli-ilmoituksiin liittyviltä toimintahäiriöiltä. Komitean mielestä olisi hyödyllistä luoda yksi vakioitu toimintamalli. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ETSK katsoo tullialan yhdennetyn palveluympäristön onnistuneen toiminnan edellyttävän, että kansalliset ympäristöt toimivat sujuvasti ja että niiden henkilöstö on asianmukaisesti koulutettua. Koska tullivirkailijoiden määrä (3) sataatuhatta asukasta kohden vaihtelee jäsenvaltiosta riippuen 7:stä 70:een, komitea suosittaa järjestelmän käyttöä ja tarvittavan henkilöstön määrää koskevien vähimmäisvaatimusten lisäämistä tekstiin. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ETSK suosittaa, että ehdotetun asetuksen 1 artiklaan lisätään teksti ”sanotun kuitenkaan rajoittamatta yleisen tietosuoja-asetuksen säännösten ja tämän asetuksen 6 artiklan säännösten soveltamista”. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | ETSK huomauttaa, että 3 artiklassa voitaisiin käsitellä sekä oikeudelliselta että sisällölliseltä kannalta ristiriitaa, joka syntyy, kun artiklassa viitataan Euroopan unionin tullialan yhdennettyyn palveluympäristöön ja sen osana myös muuta kuin tullialaa koskeviin unionin järjestelmiin. Näitä kysymyksiä voitaisiin käsitellä erillisessä kohdassa. (Viittauksiin voitaisiin lisäksi tehdä tarvittavat mukautukset.) |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | ETSK pyytää selventämään, hyväksyykö Euroopan komissio työohjelman ennen asetuksen antamista vai vasta sen jälkeen, kun asetus on tullut voimaan. Jos asetus tulee voimaan ensin, missä aikataulussa toimintasuunnitelma on määrä hyväksyä? |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | ETSK katsoo, että 21 artiklan 3 kohdan ensimmäisen virkkeen viittaus mahdollisuuteen peruuttaa komission valta antaa delegoituja säädöksiä on aivan liian epämääräinen, ja pyytää selventämään, koskeeko peruuttaminen yksittäistä 5 artiklan 4 kohdassa, 10 artiklan 3 kohdassa tai 13 artiklan 4 kohdassa mainittua asiaa vai niitä kaikkia. On myös epäselvää, onko tässä kyse yhdestä säädöksestä jossakin edellä mainituista asiakokonaisuuksista vai yleisesti mahdollisuudesta antaa säädöksiä tietystä asiakokonaisuudesta. Komitea huomauttaa, että lainsäädäntövallan käyttäjien olisi kuultava toisiaan niille ilmoittamiseen liittyvässä prosessissa. |
| --- | --- |

5.10.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n sähköisen hallinnon toimintaohjelma 2016–2020 – Hallinnon digitalisaatiokehityksen vauhdittaminen, COM(2016) 179 final, 19. huhtikuuta 2016.

1

(2)  Vaihtoehdossa 1 tehdään EU CSW-CERTEX pakolliseksi, ja se kattaa sellaiset EU:n sääntelyvaatimukset, joista on EU:n tasolla saatavilla asiaankuuluvia tulliin liittyviä tietoja kaikista jäsenvaltioista. Tämä mahdollistaisi automatisoidun paljouksien hallinnan. Vaihtoehdossa 6 otetaan kansallisella tasolla käyttöön yhdennetyt palveluympäristöt, jotka tarjoavat talouden toimijoille yhdenmukaistetut keskitetyt asiointipisteet tullimuodollisuuksien ja muiden muodollisuuksien täyttämiseksi. Vaihtoehto 8 (ii) perustuu taloudellisen toimijan rekisteröinti- ja tunnistenumeron (Economic Operators Registration and Identification number, EORI-numero) laajempaan käyttöön vain validoinnissa. COM(2020) 673 final.

2

Economic Operators Registration and Identification number

(3)  https://ufe-online.eu/wp-content/uploads/2020/04/2020-04-04.pdf

3

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/67 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/67

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Strateginen ennakointiraportti 2020 – Strateginen ennakointi – edellytysten luominen Euroopan selviytymiskyvyn parantamiseksi”

(COM(2020) 493 final)

(2021/C 220/09)

| Esittelijä: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Sandra PARTHIE

| Lausuntopyyntö | Komission kirje, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeudellinen perusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon numero | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 270/0/5 |

Lausuntopyyntö

Komission kirje, 11.11.2020

Oikeudellinen perusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

2.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon numero

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

270/0/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | ETSK kannattaa lämpimästi suunnitelmaa sisällyttää ennakointimenetelmä EU:n tuleviin päätöksentekoprosesseihin. Komitea suhtautuu erittäin myönteisesti päätökseen sisällyttää erikseen ennakointi myös toimielinten välisistä suhteista vastaavan komission varapuheenjohtajan vastuualoihin. Komitea odottaa, että tältä pohjalta on mahdollista luoda synergiaa ja varmistaa onnistuneesti kaikkien EU:n toimielinten, myös ETSK:n, järjestelmällinen osallistaminen. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ETSK kannattaa erittäin lämpimästi Euroopan komission uutta lähestymistapaa eli strategisen ennakoinnin harjoittamista vuotuisena, syklisenä ja jatkuvana prosessina. Ensimmäiseksi ennakointiaiheeksi on valittu EU:n selviytymiskyky. Siitä on tullut covid-19-kriisin myötä EU-politiikan suunnannäyttäjä. Selviytymiskyvyllä tarkoitetaan paitsi kykyä kestää haasteita ja selviytyä niistä myös käydä läpi muutoksia kestävällä, oikeudenmukaisella ja demokraattisella tavalla. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Selviytymiskyvyn neljä ulottuvuutta eli ”sosiaalinen ja taloudellinen”, ”geopoliittinen”, ”ympäristöasioihin liittyvä” ja ”digitaalinen” ovat komitean mielestä hyvin valittuja ja pohdittuja. Ne ovat aikamme keskeisiä valta-aiheita, joilla on jatkossakin erittäin suuri merkitys EU:n politiikan muotoilussa. ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti tämän aiheen valintaan, sillä se vaikuttaa kiistatta eniten yhteiseen työhön, jossa pyritään luomaan oikeanlaiset puitteet pandemiasta selviytymiseksi ja ilmastonmuutoksen kaltaisten maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseksi. Komitea on tarkastellut aihetta yksityiskohtaisesti oma-aloitteisessa lausunnossaan ”Kohti sietokykyisempää ja kestävämpää eurooppalaista taloutta” (1) sekä päätöslauselmassaan ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei?” (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Strategisella ennakoinnilla tarkoitetaan tulevaisuuteen suuntautunutta analysointi- ja toimintanäkökulmaa. Laadukkaisiin tuloksiin pääsemiseksi näissä toimissa on otettava huomioon kolme perustekijää. Ensinnäkin analyysien pitää johtaa tuloksiin, jotka soveltuvat tarkasteltavana olevaan tulevaan tilanteeseen. Toiseksi niiden olisi perustuttava tieteellisiin menetelmiin ja prosesseihin, pitäen mielessä, että tulevaisuutta ei voida havainnoida eikä mitata empiirisesti. Kolmanneksi niiden tulisi olla tehokkaita sikäli, että ne tarjoavat hyödyllistä ohjausta politiikan käytännön toteutukseen. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komission ensimmäinen, vuoden 2020 strateginen ennakointiraportti ei vielä käsitä aiottua täyttä ennakointisykliä, eikä siinä selitetä, miten se nivoutuu elpymis- ja palautumistukivälineeseen ja EU-ohjausjaksoprosessiin. Siinä ei myöskään selitetä, mitkä poimituista megatrendeistä ovat todennäköisimpiä ja merkittävimpiä EU:lle, ja siksi se ei auta poliittisia päättäjiä priorisoimaan asioita. Tätä on parannettava tulevissa raporteissa. Ennakoinnin tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos se toteutetaan monitahoisena ja monialaisena tehtävänä soveltaen avoimuutta ja moniarvoisuutta ja jos ennakointiprosessin kaikkiin vaiheisiin ja vertailuskenaarioiden määrittelyyn osallistuvat myös työmarkkinaosapuolet ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, erityisesti ETSK, ja siinä käytetään monenlaisia menetelmiä ja välineitä tulevaisuuden tarkastelemiseksi eri näkökulmista. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Näin ollen vaikka pyrkimys on erittäin tervetullut, ennakoinnin soveltamisessa päätöksentekoprosessiin on parantamisen varaa:






  — | On epäselvää, miten ennakointi on käytännössä tarkoitus sisällyttää kauttaaltaan monivuotiseen suunnitteluun ja paremman sääntelyn agendaan sekä eurooppalaisten vaikutustenarviointien ekosysteemiin (3) tai Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin. |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

On epäselvää, miten ennakointi on käytännössä tarkoitus sisällyttää kauttaaltaan monivuotiseen suunnitteluun ja paremman sääntelyn agendaan sekä eurooppalaisten vaikutustenarviointien ekosysteemiin (3) tai Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin.

| — | Vuoden 2020 raportissa ei esitetä tarvittavia määrällisiä arvioita ja luokituksia havaittujen megatrendien ja strategisten aiheiden todennäköisyydestä ja merkittävyydestä, mikä vaikeuttaa toimien priorisointia. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2020 raportissa ei esitetä tarvittavia määrällisiä arvioita ja luokituksia havaittujen megatrendien ja strategisten aiheiden todennäköisyydestä ja merkittävyydestä, mikä vaikeuttaa toimien priorisointia.

| — | Ennakointiprosessin olisi oltava pysyvä seuranta- ja valvontamekanismi, joka muun muassa antaa kansalaisyhteiskunnalle mahdollisuuden tehdä jälkiarviointeja. |
| --- | --- |

—

Ennakointiprosessin olisi oltava pysyvä seuranta- ja valvontamekanismi, joka muun muassa antaa kansalaisyhteiskunnalle mahdollisuuden tehdä jälkiarviointeja.

| — | Raportissa ehdotetaan jo aiheita seuraaviin ennakointiraportteihin mutta ei selitetä, miten näiden aiheiden valinnassa on tosiasiassa hyödynnetty ennakointiprosessia. Tämä vaikuttaa ristiriitaiselta koko ennakoinnin tarkoituksen kanssa. |
| --- | --- |

—

Raportissa ehdotetaan jo aiheita seuraaviin ennakointiraportteihin mutta ei selitetä, miten näiden aiheiden valinnassa on tosiasiassa hyödynnetty ennakointiprosessia. Tämä vaikuttaa ristiriitaiselta koko ennakoinnin tarkoituksen kanssa.

| 1.7. | Sitoutuminen ennakoinnin hyödyntämiseen Euroopan selviytymiskyvyn vahvistamisessa on tasoltaan melko vaatimatonta. Komission raportissa todetaan lähinnä, että komissio ”voi” hyödyntää ennakointia EU:n tasolla, ei että se todella aikoisi tehdä niin. Sen sijaan, että esitettäisiin käytännön tapoja hyödyntää ennakointia poliittisessa päätöksentekoprosessissa, ennakointivälineet esitetään vain vaihtoehtoina, joita asianomaiset sidosryhmät voivat käyttää tai olla käyttämättä konkreettisessa täytäntöönpanotilanteessa. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kun tarkastellaan selviytymiskyvyn eri ulottuvuuksia, jotka ovat vuoden 2020 raportin aiheena,






  — | varsinaista tulevaisuusaspektia ei ole monissakaan tapauksissa kehitelty riittävän pitkälle, vaan niissä keskitytään liiaksi nykytilanteen kuvaamiseen |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

varsinaista tulevaisuusaspektia ei ole monissakaan tapauksissa kehitelty riittävän pitkälle, vaan niissä keskitytään liiaksi nykytilanteen kuvaamiseen

| — | puuttuu tulevaisuuteen suuntautuva visio sitä, millaista edistystä pitäisi saada aikaan ja missä ajassa, mukaan luettuna uusien, bkt:ta laajempien hyvinvointi-indikaattorien kehittäminen |
| --- | --- |

—

puuttuu tulevaisuuteen suuntautuva visio sitä, millaista edistystä pitäisi saada aikaan ja missä ajassa, mukaan luettuna uusien, bkt:ta laajempien hyvinvointi-indikaattorien kehittäminen

| — | menetelmää havaittuihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi ei kuvata yksityiskohtaisesti, eikä siinä esitetä kohdennettuja ratkaisuja, joilla vältettäisiin syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten, kuten vammaisten ja iäkkäiden henkilöiden, tilanteen heikentyminen. |
| --- | --- |

—

menetelmää havaittuihin haavoittuvuuksiin puuttumiseksi ei kuvata yksityiskohtaisesti, eikä siinä esitetä kohdennettuja ratkaisuja, joilla vältettäisiin syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten, kuten vammaisten ja iäkkäiden henkilöiden, tilanteen heikentyminen.

| 1.9. | Neljä ulottuvuutta muodostavat perustan, jolle tulevan ennakointitoiminnan asialista rakennetaan. Komitea ehdottaakin, että selviytymiskyvyn neljälle osa-alueelle määritetään erityisiä alatavoitteita, jotka voidaan muuntaa käytännön toiminnaksi ja joita voidaan näin ollen arvioida säännöllisesti tulevaisuudessa. Ennakointiohjelmaan on jo ehdotettu seuraavia aiheita: avoin strateginen riippumattomuus, työpaikkojen ja taitojen tulevaisuus sekä vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen yhteyksien syventäminen. Nämä aiheet kuuluvat kolmeen neljästä selviytymiskyvyn ulottuvuudesta. On kuitenkin epäselvää, miten komissio on päätynyt näihin aiheisiin ja missä järjestyksessä ja missä muodossa niitä on tarkoitus käsitellä. Ei siis ole selitetty riittävän hyvin, miksi on valittu juuri nämä aiheet eikä muita aiheita, kuten sisäinen visio EU:n kehityksestä, nationalismin nousu, jäsenvaltioiden tuleva yhteistyö tai turvallisuus. Myös tässä voidaan parantaa avoimuutta strategisen ennakoinnin avulla. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Yleisiä huomioita

| 2.1. | Strategisen ennakoinnin väline, jolla ennakoidaan suuntauksia ja kehitysvaiheita, on välttämätön apukeino vastuullisen politiikan laadinnassa. Strategisella ennakoinnilla on keskeinen rooli tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavassa EU:n päätöksenteossa. Sillä pyritään varmistamaan, että lyhyen aikavälin aloitteet perustuvat pidemmän aikavälin näkymiin. Tämä on ehdottoman tärkeää, sillä olemme siirtymässä uudelle aikakaudelle, jolla toimintalähtöistä ennakointia käytetään edistämään strategista ajattelua ja muokkaamaan EU:n politiikkoja ja aloitteita, myös komission tulevia työohjelmia. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kaikkea ei voida ennakoida, ja yllätyksiä tulee varmasti, mutta toiminnalle on silti laajat mahdollisuudet. Siihen kuuluvat todennäköisyyksien kartoitus ja niihin valmistautuminen päätöksenteossa sekä erilaisten merkkien, erityisesti häiriöiden, ymmärtäminen ja havaitseminen mahdollisimman varhain. Se tarkoittaa myös toimintasuunnitelmien laatimista, komento- ja viestintäkanavien perustamista sekä selkeiden vastuualueiden ja tehtävien määrittelyä siltä varalta, että tapahtuma todella toteutuu. Ennakoinnin tekijät käyttävät usein vertauskuvia, kuten ”musta joutsen” (täysin odottamaton tapahtuma ”tuntemattomien tuntemattomien” kategoriasta) tai ”harmaa sarvikuono” (laajamittainen, tunnettu tapahtuma, jolla olisi massiiviset vaikutukset mutta jota ei oteta huomioon). Covid-19-pandemia oli ”harmaa sarvikuono”, sillä maailmanlaajuisen pandemian riskeistä, jotka olivat kasvussa ympäristön tilan heikentymisen, globalisaation ja yhteyksien lisääntymisen vuoksi, oli jo saatu varoitusmerkkejä. On tarpeen käyttää sellaisia ennakointi- ja suunnittelutekniikoita, joissa erotetaan selvästi toisistaan nämä kaksi erilaista vaikutuksiltaan mittavaa häiriötyyppiä. EU:n tutkimuslaitoksissa olisikin kehitettävä parempia monialaisten, ei-lineaaristen skenaarioiden laatimistekniikoita, nousevien suurten riskien havaitsemista ja varhaisten suuntausten tunnistamista. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Selviytymiskyvyllä tarkoitetaan paitsi kykyä kestää haasteita ja selviytyä niistä myös käydä läpi muutoksia kestävällä, oikeudenmukaisella, osallistavalla ja demokraattisella tavalla. Selviytymiskyvyn neljä ulottuvuutta eli ”sosiaalinen ja taloudellinen”, ”geopoliittinen”, ”ympäristöasioihin liittyvä” ja ”digitaalinen” ovat komitean mielestä hyvin valittuja ja pohdittuja. Komitea korostaa kuitenkin, että näiden neljän ulottuvuuden moninaisia vuorovaikutussuhteita ei pidä tarkastella toisistaan erillisinä, vaan niitä on käsiteltävä kokonaisuutena tehtäessä analyyseja ja toteutettaessa toimenpiteitä analyysien tuloksena. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ETSK kannattaa ehdotusta luoda ”selviytymiskykyä kuvaavia tulostauluja” asianmukaisine indikaattoreineen vallitsevan asiaintilan sekä EU:ssa ja jäsenvaltioissa tapahtuvien kehityskulkujen sosiaalisen ja taloudellisen, geopoliittisen, ympäristöasioiden ja digitaalisen ulottuvuuden seurantaa varten. Tulostaulu, jossa vain kartoitetaan asiaintilaa ja kuvataan nykyhetkeä, ei kuitenkaan ole ennakointia. Siitä tulee ennakointia vasta sitten, kun siihen on sisällytetty tulevaisuuteen suuntautuvia tavoitteita. Komitea on valmis tukemaan komissiota tässä haastavassa ja monitahoisessa prosessissa mahdollistamalla ETSK:n asiantuntemuksen ja työpanoksen hyödyntämisen. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tulostauluja on ehdottomasti kehitettävä edelleen. Tällä hetkellä ne kartoittavat nykyhetkeä ja vallitsevaa asiaintilaa. Jotta ne olisivat hyödyllisiä apuvälineitä ennakointiprosessissa, niihin on sisällytettävä yhteys tulevaisuusnäkökulmaan. Tulostaulut voivat olla merkityksellisiä ennakointiprosessissa vain, jos niihin sisältyy tavoitteita, jotka määritetään mielellään kullekin jäsenvaltiolle. Silloin tulostauluja voidaan hyödyntää edistyksen arvioimisessa tietyn tavoitteen valossa ja käyttää niitä seurantavälineenä. Lisäksi ETSK pitää tärkeänä, että tulostaulujen ja EU-ohjausjaksoprosessissa ja Euroopan talouden ohjausjärjestelmässä jo käytettävien kilpailukykyindikaattorien sekä elpymis- ja palautumistukivälineen ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien tulostaulun välille luodaan yhteys. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ETSK on täysin samaa mieltä komission kanssa keskeisestä roolista, joka yhteisötalouden yrityksillä on ollut pandemian aikana, ja niiden merkityksestä selviytymiskykyisen, eteenpäin suuntautuvan Euroopan rakentamisessa. ETSK odottaakin mielenkiinnolla tulevaa toimintasuunnitelmaa yhteisötalouden edistämisestä ja kehottaa komissiota esittämään kunnianhimoisia ja rohkeita ehdotuksia. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pyrkimys harjoittaa ennakoivaa hallintoa strategisen ennakoinnin välineiden avulla on hyvä ja sisältää monia oikeita osatekijöitä (mm. osallisuus, monialaisuus ja ennakoinnin näkeminen jatkuvana prosessina), mutta puutteita ja jopa heikkouksia ilmenee siinä, miten yksityiskohtaisesti tämä verkosto- tai silmukkapohjainen lähestymistapa on tarkoitus käytännössä ottaa käyttöön ja toteuttaa. Raportissa esitetään nyt useita aikeita siitä, miten ennakointimenetelmät on tarkoitus sisällyttää poliittiseen päätöksentekoprosessiin. Jotta sidosryhmät saataisiin vakuuttuneiksi siitä, että ennakointiprosessin tarjoamia näkymiä todella noudatetaan ja hyödynnetään tehokkaasti, ETSK katsoo, että ennakointiprosessiin tulisi sisällyttää tarkastus- ja valvontamekanismi, joka muun muassa antaisi kansalaisyhteiskunnalle mahdollisuuden tehdä jälkiarviointeja. Näin on helpompi rakentaa luottamusta sekä prosessiin että aikomuksiin sekä pienentää sokeiden pisteiden riskiä. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Valvonta- ja varmistusmekanismien tarve koskee myös laadunvalvontaa eli sitä, onko valittu lähestymistapa tarkoituksenmukainen esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseen. Tällaisen valvontamekanismin on oltava kattava, ja siihen on sisällyttävä arviointiperusteita, joiden avulla voidaan mitata, toimitaanko parhaalla mahdollisella tavalla ja noudattaen ennakoinnissa korkeita laatuvaatimuksia. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Valittujen aiheiden sisällön osalta olisi suotavaa tehdä selkeä jako nykytilanteen analyysin ja odotetun tai toivotun tulevaisuudenennusteen välille. Tällä tavalla voitaisiin tehdä erilaisista ja hyvin monimutkaisista kysymyksistä läpinäkyvämpiä ja helpommin ymmärrettäviä. Politiikkaa laadittaessa voitaisiin sitten ottaa kohdennetusti huomioon tiedot, jotka on saatu tulevasta kehityksestä ja erityisesti olemassa olevista epävarmuustekijöistä ja riskeistä, jotka ovat aina ominaisia tulevaisuuden analysoinnille. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ennen kuin prosessi johtaa mahdollisiin konkreettisiin vaatimuksiin tai jopa säädösehdotuksiin, komitea pitää tärkeänä, että tehdään tasapainoinen ja monikriteeripohjainen laadullinen arvio yrityksiin, työntekijöihin ja asianomaisiin sidosryhmiin mahdollisesti kohdistuvista odotettavissa olevista hyödyistä, lisärasitteista ja vaikutuksista, ottaen realistisesti huomioon niiden kunkin valmiustasot (4). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ETSK kannattaa erittäin lämpimästi Euroopan komission uutta lähestymistapaa eli strategisen ennakoinnin aloittamista vuotuisena, syklisenä ja jatkuvana prosessina. EU ei kuitenkaan ole ensimmäinen toimija tällä alalla, ja sen tulisikin ottaa opiksi jo saaduista esimerkeistä ja hyvistä ja huonoista käytänteistä. Sen ei tulisi keskittyä vain yhteen menetelmään eli tulevaisuuden kartoitukseen, vaan käyttää yhdessä tai erikseen useita olemassa olevia menetelmiä, joita ovat muun muassa Delphi-menetelmä, suuntausten vaikutusanalyysi, normatiivinen tai kokeellinen ennakointi, laadullinen ja määrällinen ennakointi ja nk. villin kortin menetelmä. Myös massadatan ja tekoälyn kapasiteettia on hyödynnettävä paljon mittavammin kehityskulkujen havainnoimisessa ja skenaarioiden kehittelyssä. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Euroopan komission tällä hetkellä esittämä strategisen ennakoinnin toteuttamistapa suuntautuu kuitenkin liiaksi ylhäältä alaspäin. Se ei luo tarvittavaa tietoisuutta ja omaksi kokemisen tunnetta asianomaisten toimijoiden keskuudessa. Tämä on korjattava esimerkiksi ottamalla järjestelmällisesti työmarkkinaosapuolet ja muut toimijat mukaan prosessiin sekä Euroopan että valtioiden tasolla esimerkiksi EU-ohjausjakson pohjalta. Keskeisiä edellytyksiä sille, että saadaan onnistuneesti luotua tehokas strategisen ennakoinnin ohjelma, ovat asianomaisten sidosryhmien osallistuminen, erilaiset ja monialaiset sovelluskohteet sekä jatkuva sitoutuminen tärkeiden tulevaisuuden ongelmien ratkaisemiseen. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Ennakointiohjelmat voivat onnistua vain, jos niihin sisällytetään selkeitä yhteyksiä ennakointiaiheiden ja ajankohtaisen poliittisen asialistan välille, niin että ennakointiin oman panoksensa tuovat tahot voivat nähdä, että ennakointia hyödynnetään ja että sillä on vaikutusta. Tältä pohjalta voidaan kehittää yhteinen näkemys riskeistä ja haasteista ja saada selkeä käsitys siitä, mitä pitää tehdä ja miten voidaan toteuttaa tarvittava osaamisen ja vastuun siirto. EU:n poliittisten päättäjien yhdessä tekemä riskikartoitus, johon sisältyy mekanismeja palautteen antamiseksi ja mukautusten tekemiseksi tilanteen kehittyessä, antaa prosessille tarkoituksen ja vaikuttavuutta. Komitea kehottaakin komissiota varmistamaan, että ennakoinnin tulokset ovat avoimia, ymmärrettävissä ja todennettavissa. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Kaikki jäsenvaltiot eivät tällä hetkellä käytä ennakointia kansallisen politiikan laadinnassa. Siksi onkin erittäin tärkeää, että Euroopan komissio hyödyntää varmasti parhaalla mahdollisella tavalla käytössään olevia resursseja. ETSK voi antaa ennakointiprosessiin tärkeän työpanoksen ja tietoa, joka perustuu komitean jäsenten tietämykseen ja edustaa monenlaisia näkökantoja ja ääniä kaikista jäsenvaltioista. ETSK kykenee lausuntojensa avulla havaitsemaan järjestelmäriskejä ja varoittamaan niistä. Komitean jäsenet ovat myös hyvässä asemassa tiedottamaan ennakointitoiminnasta yhteisöissään ja auttamaan siinä, että tuloksista tiedotetaan kansalaisille. Näin ETSK voi myös vaikuttaa merkittävällä tavalla paremman sääntelyn agendaan. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Komitea kehottaa komissiota toteuttamaan omat ehdotuksensa ja näkemyksensä ja antamaan sidosryhmille mahdollisuuden tulla ennakointilähestymistavan käyttäjiksi sekä tekemään siitä pakollisen osatekijän laadittaessa toimintapolitiikkoja selviytymiskykyisen Euroopan luomiseksi. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | EU:n strategian ja politiikan analysointijärjestelmästä (ESPAS) on tullut vertailukohta ja kulmakivi yhteistyölle ennakoinnin alalla EU:n institutionaalisessa kehyksessä. ETSK:lla on jo tarkkailijan asema ESPAS-järjestelmässä, ja tätä käytäntöä olisi jatkettava ja täydennettävä varmistamalla ETSK:n korkean tason edustajan tai edustajien aktiivinen osallistuminen jokavuotiseen ESPAS-konferenssiin. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Jotta ETSK:n jäsenet voivat osallistua merkityksellisemmin Euroopan komission toteuttamiin ennakointitoimiin, komitea pyytää, että sille annetaan ajoissa tietoa ennakointiprosessista, sen aikataulusta ja yksityiskohtaisesta työsuunnitelmasta ja että varmistetaan ETSK:n jäsenten osallistuminen prosessiin. |
| --- | --- |

2.17.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 23 sekä ETSK:n järjestämä julkinen kuulemismenettely aiheesta ”Kohti sietokykyisempää ja kestävämpää eurooppalaista taloutta sekä visio talous- ja rahaliiton viimeistelemiseksi”, 12. huhtikuuta 2019.

1

(2)  Ks. ETSK:n päätöslauselma ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei?” (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 1).

2

(3)  EUVL C 434, 15.12.2017, s. 11

3

(4)  EUVL C 434, 15.12.2017, s. 11

4

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/72

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n vähittäismaksustrategia

(COM(2020) 592 final)

(2021/C 220/10)

| Esittelijä: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Kęstutis KUPŠYS |

Esittelijä:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

Toinen esittelijä:

Kęstutis KUPŠYS

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon nro | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 268/2/8 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 11.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

2.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon nro

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

268/2/8

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | Maksut ovat rahoitusalan digitalisaation eturintamassa, ja sujuva maksaminen on ratkaisevan tärkeää yrittäjille ja kauppiaille, jotta nämä voivat käynnistää onnistuneesti liiketoimintansa ja kasvattaa sitä. Covid-19-pandemia on vauhdittanut kehitystä kohti ilman käteisrahaa suoritettavia ja sähköisen kaupankäynnin maksuja ja lisännyt vähittäiskauppiaiden tarvetta ottaa käyttöön kaikki kanavat kattavia välineitä voidakseen hyväksyä perinteisiä sekä verkko- ja mobiilipohjaisia maksuja. Tällaisten välineiden käyttöönotto edellyttää investointeja tietotekniikkajärjestelmiin ja -laitteistoihin ja aiheuttaa lisärasitteita erityisesti pienille ja keskisuurille vähittäiskauppiaille. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ETSK on komission kanssa samaa mieltä maksujen strategisesta merkityksestä ja siitä, että tarvitaan lisätoimia, jotta maksutapahtumat voidaan toteuttaa sisämarkkinoilla käyttäen uusia, ”eurooppalaisia Euroopan laajuisia” maksuratkaisuja. ETSK kannattaa sitä, että komissio toimisi poliittisena vauhdittajana, kun taas innovatiivisten digitaalisten maksuratkaisujen suunnittelu jätettäisiin yksityisen sektorin vastuulle. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ETSK huomauttaa, että käteinen on yhä edelleen kuluttajien eniten suosima maksutapa myyntipisteissä ja yksityishenkilöiden välisessä vähittäiskaupassa. Käteisellä on ratkaiseva merkitys sosiaalisen osallisuuden ja peruspalvelujen saatavuuden kannalta. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ETSK kannattaa näkemystä siitä, että digitaalisen euron olisi täydennettävä nykyisiä keskuspankkivastuita, että sillä ei pitäisi pyrkiä syrjäyttämään yksityistä sektoria, että yksityisellä sektorilla olisi oltava rooli digitaaliseen euroon liittyvien ratkaisujen levittämisessä ja että käyttäjien oikeudet ja velvollisuudet on määriteltävä selkeästi. Maksutapahtumien yksityisyys olisi otettava huomioon käyttäjän tärkeänä oikeutena yhdessä niiden muiden ominaisuuksien kanssa, jotka ovat samankaltaisia kuin käteisellä rahalla. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ETSK kehottaa komissiota toimimaan seuraavasti: |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Priorisoidaan toimia ja ponnisteluja, kun otetaan huomioon, että strategiaan sisältyy suuri määrä keskeisiä toimia. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Vähennetään nykyisiä epävarmuustekijöitä, jotka liittyvät pikamaksujen kestävään liiketoimintamalliin. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | Katsotaan, että maksuvälineitä koskevat lainsäädäntötoimet ovat ennenaikaisia. ETSK pitää parempana, että markkinatoimijoiden annetaan kehittää asiakkaille sopivia tuotteita ja että lainsäädäntötoimia harkitaan, jos sopivia ratkaisuja ei löydy. |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | Varmistetaan, että jäsenvaltiot panevat SEPA-asetuksen täytäntöön kaikilta osin. Tämä koskee erityisesti tilannetta, jossa maksajat ja maksunsaajat eivät noudata 9 artiklaa (nk. IBAN-tilinumeroiden syrjintä). EU:n kuluttajien olisi voitava käyttää yhtä ainoaa maksutiliä euromääräisissä siirroissa ja tehdä rajatylittäviä euromääräisiä pankkisiirtoja SEPA-alueen sisällä yhtä helposti kuin kotimaassaan. |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | Keskitetään toimet nykyisten ja kehittymässä olevien sähköisen tunnistamisen ratkaisujen yhteentoimivuuteen. Yksityisellä sektorilla ja viranomaisilla tulisi olla paremmat valmiudet luoda sähköisen tunnistamisen järjestelmiä, joita voidaan käyttää osana asiakkaan vahvaa tunnistamista maksutapahtumissa. Tarvitaan yleisesti hyväksytty julkinen sähköinen henkilöllisyys, joka perustuu kuluttajien valintaan ja suostumukseen sekä takeisiin siitä, että heidän yksityisyyttään kunnioitetaan kaikilta osin. |
| --- | --- |

1.5.5.

| 1.5.6. | Yhdenmukaistetaan käteismaksujen hyväksyminen EU:n tasolla, sillä siinä on tällä hetkellä huomattavaa vaihtelua maasta toiseen. |
| --- | --- |

1.5.6.

| 1.5.7. | Laajennetaan tietojen jakamista eri alojen välillä säännöksillä, jotka kattavat kaikki rahoituspalvelujen tarjoajat yleisen tietosuoja-asetuksen (1) periaatteiden mukaisesti, jotta eurooppalaiset kuluttajat voivat saada lisää hyötyä, sillä näin voidaan edistää innovatiivista ja kilpailukykyistä rahoitusalaa. |
| --- | --- |

1.5.7.

| 1.5.8. | Ehdotetaan lainsäädäntöä, jolla pyritään varmistamaan oikeus käyttää maksupalvelujen tarjoamisen tukemisen kannalta välttämättömäksi katsottua infrastruktuuriteknologiaa oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin. |
| --- | --- |

1.5.8.

| 1.6. | ETSK katsoo, että asiaankuuluviin markkinatoimijoihin olisi sovellettava asianmukaista lainsäädäntöä ja valvontaa ja varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset niille, jotka tarjoavat samoja palveluja ja toimintoja. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ETSK ymmärtää, että on tarpeen varmistaa avoin ja helppokäyttöinen maksuekosysteemi ja arvioida maksulaitosten ja sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoiden sisällyttämistä maksu- ja selvitysjärjestelmiä koskevan direktiivin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotettuihin toimiin, joilla pyritään varmistamaan sitoutuminen rahalähetyksistä keskimäärin perittävän hinnan vähentämiseen alle 3 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä, ja kannustaa komissiota toimimaan aktiivisesti niiden toimien seurannassa ja tukemisessa, jotka on määritelty finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän etenemissuunnitelmassa rajojen yli suoritettavien maksujen edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Komission strategia

| 2.1. | Komissio tuki joulukuussa 2018 antamassaan tiedonannossa ”EU:n täysin integroitua pikamaksujärjestelmää, jotta voidaan vähentää vähittäismaksujärjestelmien riskejä ja haavoittuvuutta ja lisätä olemassa olevien maksuratkaisujen autonomiaa” (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Digitaaliset innovaatiot muuttavat merkittävällä tavalla rahoituspalvelujen tarjontaa. Ilman käteisrahaa suoritettavat maksut yleistyvät nopeasti digitalisaation ja kuluttajien muuttuvien mieltymisten myötä (3). Covid-19-pandemia on lisännyt entisestään siirtymistä digitaalisiin maksuihin ja osoittanut, että turvalliset, helposti käytettävissä olevat ja kätevät maksut (myös lähimaksut) ovat elintärkeitä etänä ja kasvokkain suoritettavissa maksutapahtumissa. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Viime vuosina on tehty merkittäviä parannuksia, jotka ovat pääasiassa yhtenäisen euromaksualueen (SEPA) kehittämisen ja vähittäismaksuja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamisen ansiota. EU:n maksumarkkinat ovat kuitenkin edelleen huomattavassa määrin eriytyneet valtionrajojen mukaisesti, sillä useimmat kansalliset kortti- tai pikamaksupohjaiset maksuratkaisut eivät toimi rajojen yli. Eurooppalaisen maksuympäristön dynaamisuuden takia vaarana on kuitenkin epäjohdonmukaisuus ja siksi EU:n vähittäismaksustrategian tueksi tarvitaan selkeä ”hallinnollinen” kehys. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komission tavoitteena ovat kaikkia jäsenvaltioita niiden käyttämästä valuutasta riippumatta hyödyttävät erittäin kilpailukykyiset maksumarkkinat, joilla kaikki markkinatoimijat voivat kilpailla reilusti ja tasavertaisesti ja tarjota innovatiivisia maksuratkaisuja täysin EU:n kansainvälisten sitoumusten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Koska maksut ovat rahoitusalan digitaalisen innovoinnin eturintamassa, tämän strategian täytäntöönpano edistää komission laajempaa visiota digitaalisesta rahoituksesta ja sen seuraavista tavoitteista: markkinoiden hajanaisuuden poistaminen, markkinavetoisen innovoinnin edistäminen rahoitusalalla ja digitaaliseen rahoitukseen liittyvien uusien haasteiden ja riskien ratkaiseminen sekä teknologianeutraaliuden varmistaminen. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tämä strategia esitellään siksi samaan aikaan EU:n digitaalisen rahoituksen strategian (4) sekä digitaalisen toiminnallisen selviytymiskyvyn vahvistamista koskevasta uudesta EU:n kehyksestä (5) ja kryptovaluutoista (6) annettavan kahden lainsäädäntöehdotuksen kanssa. Strategia täydentää myös EKP:n/eurojärjestelmän marraskuussa 2019 esittelemää ajan tasalle saatettua vähittäismaksustrategiaa (7). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Yleistä

| 3.1. | Digitaaliset rahoituspalvelut ovat yhä tärkeämpiä eurooppalaisille kuluttajille ja yrityksille. Covid-19-pandemia on lisännyt entisestään digitalisaation merkitystä yhteiskunnassa, myös rahoituspalveluissa. Maksut ovat rahoitusalan digitalisaation eturintamassa, ja sujuva maksaminen on keskeisen tärkeää yrittäjille ja kauppiaille, jotta nämä voivat käynnistää onnistuneesti liiketoimintansa ja kasvattaa sitä. Covid-19-pandemia on vauhdittanut kehitystä kohti ilman käteisrahaa suoritettavia ja sähköisen kaupankäynnin maksuja ja lisännyt vähittäiskauppiaiden tarvetta ottaa käyttöön kaikki kanavat kattavia välineitä voidakseen hyväksyä perinteisiä sekä verkko- ja mobiilipohjaisia maksuja. Niiden käyttöönotto edellyttää investointeja tietotekniikkajärjestelmiin ja -laitteistoihin ja aiheuttaa lisärasitteita erityisesti pienille ja keskisuurille vähittäiskauppiaille. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio tukee EU:n kauppiaiden maksujen vastaanottamista koskevien järjestelmien nykyaikaistamista ja yksinkertaistamista rahoitus- ja koulutusmahdollisuuksien avulla. On tärkeää korostaa pk-yritysten keskeistä roolia Euroopan taloudessa. Niillä on kriittinen asema, koska noin 90 prosenttia eurooppalaisista yrityksistä on pk-yrityksiä, ja niiden osuus työpaikoista on yli 50 prosenttia. Pienet ja keskisuuret yritykset voivat edistää osaltaan talouden vahvaa elpymistä. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ETSK on komission kanssa yhtä mieltä maksujen strategisesta merkityksestä ja siitä, että kaikkialla Euroopassa käytettävissä olevien Euroopan laajuisten digitaalisten maksuratkaisujen puute aiheuttaa vaaran markkinoiden hajanaisuuden lisääntymisestä, kun muutama suuri globaali toimija hallitsee Euroopan sisäisiä rajatylittäviä maksumarkkinoita kokonaisuudessaan. Vaikka eurooppalaisilla kuluttajilla ja yrityksillä on jo nyt käytössään tehokkaita, kilpailukykyisiä ja innovatiivisia maksuratkaisuja ja maksuvälineitä, tarvitaan kuitenkin lisätyötä, jotta maksutapahtumat voidaan toteuttaa sisämarkkinoilla käyttäen uusia ”eurooppalaisia Euroopan laajuisia” maksuratkaisuja. ETSK kannattaa sitä, että komissio toimisi poliittisena vauhdittajana, kun taas innovatiivisten digitaalisten maksuratkaisujen suunnittelu jätettäisiin yksityisen sektorin vastuulle. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ETSK uskoo vakaasti, että pikamaksuratkaisut ovat ensiarvoisen tärkeitä. ETSK kehottaa kuitenkin komissiota priorisoimaan toimia ja ponnisteluja, kun otetaan huomioon, että strategiaan sisältyy suuri määrä keskeisiä toimia. Eräät vähittäismaksustrategian keskeiset toimet ja yleiset tavoitteet, erityisesti ”eurooppalaisia Euroopan laajuisia maksuratkaisuja” koskeva tavoite, edellyttävät toteutuakseen toimialalta paljon työtä. ETSK katsoo, että mahdollisia lisävaatimuksia ja sääntelyhankkeita olisi arvioitava huolellisesti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ETSK kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota pikamaksupetosten määrään ja ryhtymään tarvittaessa asianmukaisiin toimiin. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ETSK korostaa, että digitaalisia taitoja ja digitaalista lukutaitoa on parannettava kiireellisesti koulutuksen avulla. Tämä tulee tehdä muun muassa hyödyntämällä digitaalisten taitojen puitekehystä ja kannustamalla jäsenvaltioita parantamaan elinikäistä oppimista kaikilla koulutustasoilla niiden taitojen osalta, joita tarvitaan eniten. Tavoitteena on varmistaa, että käyttäjistä tulee dataan perehtyneitä toimijoita, jotka ovat paremmin selvillä omista tiedoistaan, massadatasovelluksista ja tietohallinnosta ja valvovat niitä paremmin sekä ymmärtävät digitaalista ympäristöään ja sen riskejä (esimerkiksi personointia). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ETSK haluaa estää sen, että kuluttajat jäävät ilman yhteyksiä ja syrjäytyvät taloudellisesti digitaalisten taitojen tai välineiden puutteen vuoksi, mikä on selvä riski ikääntyvien määrän kasvaessa Euroopassa. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Erityistä

Pilari 1: yhä digitaalisemmat pikamaksuratkaisut, jotka toimivat kaikkialla Euroopassa

| 4.1. | ETSK kannattaa vakaasti pyrkimyksiä huolehtia siitä, että eurooppalaisilla maksumarkkinoilla on useita ”eurooppalaisia Euroopan laajuisia maksuratkaisuja”. Näiden ratkaisujen pitäisi tuoda lisäarvoa loppukäyttäjinä oleville kuluttajille ja yrityksille, antaa eurooppalaisille markkinatoimijoille paremmat mahdollisuudet kilpailla nykyisten hallitsevien markkinatoimijoiden sekä nousevien ja mahdollisesti määräävään asemaan pääsevien markkinatoimijoiden, kuten suurten teknologiayritysten, kanssa ja vahvistaa euron kansainvälistä asemaa. Kun otetaan huomioon nykyinen markkinatilanne ja vakiintuneiden toimijoiden asema korttimarkkinoilla, tällaisten Euroopan laajuisten maksuratkaisujen luominen olisi suuri ponnistus Euroopan maksualalle. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ETSK kannattaa ajatusta analysoida mahdollisuutta käyttää kaikkialla Euroopassa suoraveloitusta maksettaessa kaupoissa. Saksassa laajasti käytössä olevaa sähköisen suoraveloituksen mallia voitaisiin laajentaa. Tämä altistaisi markkinoita hallitsevat korttijärjestelmät kilpailulle suoraveloituksen (SEPA-suoraveloitus) pohjalta. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Jotta voidaan kehittää pikamaksuihin perustuvia Euroopan laajuisia maksuratkaisuja, on olennaisen tärkeää, että liiketoimintamallit ovat selkeitä markkinatoimijoille. Ilman tätä ei voida odottaa investointipäätösten tekemistä. ETSK kehottaa komissiota vähentämään nykyisiä epävarmuustekijöitä, jotka liittyvät pikamaksujen kestävään liiketoimintamalliin. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Euromääräisiä pikamaksuja tarjoavia ja SEPA-pikasiirtojärjestelmään (SCT Inst) liittyneitä maksupalveluntarjoajia on jo sen verran, että kattavuus on hyvä erityisesti euroalueella. Se ei ole kuitenkaan vielä riittävä, jotta pikamaksujen järjestelmä olisi täysin kattava. Markkinat pyrkivät lisäämään maksupalveluntarjoajien sitoutuneisuutta ja laajentamaan euromääräisten pikasiirtojen kattavuutta ja tarjontaa. ETSK kannattaa toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan muun muassa osallistumiseen, yhteentoimivuuteen ja muihin SEPA-pikasiirron laajaan käyttöön liittyviin kysymyksiin, myös kuluttajansuojaan liittyvin kysymyksiin. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ETSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että loppukäyttäjille tarkoitettujen ratkaisujen olisi oltava yhteentoimivia ja helppokäyttöisiä, tuotettava lisäarvoa, vastattava monenlaisten käyttäjien tarpeisiin ja oltava ominaisuuksiltaan tasavertaisia muiden vastaavien maksuvälineiden kanssa. ETSK katsoo, että on ennenaikaista harkita lainsäädäntötoimia tällä alalla. On parempi antaa markkinatoimijoiden kehittää markkinoilla vallitsevan kilpailun ohjaamina asiakkaille sopivia tuotteita ja pohtia lainsäädäntötoimia vasta sitten, jos sopivia ratkaisuja ei löydy. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ETSK on täysin samaa mieltä komission kanssa tarpeesta varmistaa, että jäsenvaltiot panevat SEPA-asetuksen täytäntöön kaikilta osin. Tämä koskee erityisesti tapauksia, joissa maksajat ja maksunsaajat eivät noudata 9 artiklaa (niin kutsuttu IBAN-tilinumeroiden syrjintä). Kuten 9 artiklassa säädetään, EU:n kuluttajien olisi voitava käyttää yhtä ja samaa maksutiliä euromääräisiä tilisiirtoja varten ja tehdä rajatylittäviä euromääräisiä pankkisiirtoja SEPA-alueen sisällä yhtä helposti kuin kotimaassaan. Monet toimijat eivät kuitenkaan edelleenkään hyväksy rajatylittäviä suoraveloituksia, jos asiakkaalla on toisen maan IBAN-tilinumero, tai jopa SEPA-tilisiirtoja toisesta maasta peräisin oleville IBAN-tilinumeroille. Tämä on merkittävä este sisämarkkinoille ja rajoittaa asiakkaiden mahdollisuuksia käyttää rajatylittäviä palveluja. Jäsenvaltioita olisi kehotettava suhtautumaan tiukemmin tämän vuodesta 2014 voimassa olleen asetuksen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Digitaaliset identiteettiratkaisut (eID) ovat oleellinen osa digitaalisia palveluja, myös rahoituspalveluja. eIDAS-asetus oli ensimmäinen askel kohti kansallisella tasolla tunnustettujen digitaalisten identiteettijärjestelmien rajatylittävän tunnustamisen ja käytön mahdollistamista. On kuitenkin selvää, ettei eIDAS-asetuksen nykyinen kehys ole riittävä eikä se mahdollista tarvittavien tulosten saavuttamista. Tarvitaan yleisesti hyväksytty sähköinen henkilöllisyys, joka perustuu kuluttajien valintaan ja suostumukseen sekä takeisiin siitä, että heidän yksityisyyttään kunnioitetaan kaikilta osin. ETSK kannustaa komissiota keskittämään toimensa nykyisten ja kehittymässä olevien ratkaisujen yhteentoimivuuteen. ja katsoo, että yksityisellä sektorilla ja viranomaisilla tulisi olla Pohjoismaiden tapaan paremmat valmiudet luoda sähköisen tunnistamisen järjestelmiä, joita voidaan käyttää osana asiakkaan vahvaa tunnistamista (SCA) maksutapahtumissa. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Digitaalisten maksujen laaja hyväksyminen on olennainen osa nykyaikaisia maksumarkkinoita. ETSK kannattaa sitä, että arvioidaan, missä määrin kauppiaat hyväksyvät digitaalisia maksuvälineitä, ja etsitään keinoja lisätä ja helpottaa niiden hyväksymistä erityisesti pk-yritysten ja pienten kauppiaiden keskuudessa. Koko yhteiskunnan kannalta on olennaisen tärkeää, että säilytetään mahdollisuus saada käteisrahaa ja varmistetaan sen hyväksyminen. Sama pätee kuitenkin myös digitaalisiin maksuvälineisiin, sillä kuluttajille olisi annettava valinnan mahdollisuus. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ETSK korostaa, että käteinen on yhä edelleen kuluttajien eniten suosima maksuväline myyntipisteissä ja yksityishenkilöiden välisissä vähittäiskaupoissa, kuten Euroopan keskuspankin äskettäin julkaisema SPACE-tutkimus (8) osoittaa. Käteisrahan ominaisuudet eroavat suuresti digitaalisten maksujen ominaispiirteistä. Käteinen on ainoa maksuväline, joka suojaa yksityisyyttä. Käteinen on julkista rahaa, josta keskuspankki on vastuussa. Jos kaikki sähkö- ja elektroniikkalaitteet pimenevät (”digitaalinen koronavirus”), käteinen jää ainoaksi maksuvälineeksi taloudessa. Käteisellä on lisäksi ratkaiseva merkitys sosiaalisen osallisuuden ja tiettyjen peruspalvelujen saatavuuden kannalta. Komission ja EKP:n olisi pohdittava hyvin tarkkaan käteisen saantiin ja hyväksymiseen liittyviä kysymyksiä ja toteutettava tarvittaessa asianmukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Yksi covid-19-kriisin seurauksista on ollut se, että monet vähittäiskauppiaat ovat päättäneet (tilapäisesti) olla ottamatta vastaan käteistä. Kuten komissio on todennut, käteinen on perussopimusten mukainen laillinen maksuväline. Käteisen käytön kehityksen olisi oltava kysyntälähtöistä. Käteisrahan hyväksymistä koskevat säännöt vaihtelevat maittain. EU:n tasolla tarvitaan yhdenmukaistamista. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Nykyisen kehityksen valossa on ymmärrettävää, että EKP tutkii mahdollisuutta digitaalisen euron liikkeeseenlaskemiseen ja että komissio tukee näitä toimia. Digitaalisella eurolla saattaisi olla ennennäkemättömät vaikutukset, ja sitä olisi arvioitava erittäin tarkkaan. ETSK kannattaa EKP:n esittämiä periaatteita siitä, että digitaalisen euron olisi täydennettävä nykyisiä keskuspankkivastuita, että sillä ei pitäisi pyrkiä syrjäyttämään yksityistä sektoria, että yksityisellä sektorilla olisi oltava rooli digitaaliseen euroon liittyvien ratkaisujen levittämisessä ja että käyttäjien oikeudet ja velvollisuudet on määriteltävä selkeästi. Maksutapahtuman yksityisyys olisi otettava huomioon käyttäjän tärkeänä oikeutena yhdessä niiden muiden ominaisuuksien kanssa, jotka ovat samankaltaisia kuin käteisellä rahalla. Saman tulisi päteä digitaalista keskuspankkirahaa (CBDC) koskeviin aloitteisiin euroalueen ulkopuolisissa EU-jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.11.

Pilari 2: innovatiiviset ja kilpailukykyiset vähittäismaksumarkkinat

| 4.12. | Toisen maksupalveludirektiivin (PSD2) (9) täytäntöönpano on ollut merkittävä ponnistus maksupalvelualalle, ja se on vielä osittain kesken. Toiseen maksupalveludirektiiviin sisältyi kaksi suurta muutosta: asiakkaan vahva tunnistaminen (SCA) ja kolmansiin osapuoliin kuuluvien palveluntarjoajien (TPP) mahdollisuus käyttää maksutilejä. Tietyissä tapauksissa, erityisesti asiakkaan vahvassa tunnistamisessa sähköisen kaupankäynnin yhteydessä, täytäntöönpanon määräaika oli vuoden 2020 lopussa. ETSK kehottaa komissiota tutkimaan yksityiskohtaisesti toisen maksupalveludirektiivin vaikutuksia ennen uudelleentarkastelun ehdottamista. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ETSK kannattaa pyrkimystä kehittää avointa rahoitusta koskeva kehys Euroopan unioniin. Avoin rahoitus voi tuoda lisäetuja eurooppalaisille kuluttajille, sillä se voi edistää innovatiivista ja kilpailukykyistä rahoitusalaa. ETSK katsoo, että laaja avointa rahoitusta koskeva kehys ei voi perustua samoihin periaatteisiin kuin toinen maksupalveludirektiivi, sillä direktiivi koskee ainoastaan maksutilejä ja maksupalveluntarjoajia ja antaa mahdollisuuden siihen, että osa markkinoista jakaa yksipuolisesti tietoja. Tarvitaan erillinen teksti, joka kattaa kaikki rahoituspalvelujen tarjoajat yleisen tietosuoja-asetuksen (10) periaatteiden mukaisesti, ja on tarkasteltava mahdollisuutta laajentaa tietojen jakamista eri alojen välillä. Tiedonannossa digitaalisen rahoituksen strategiasta (11) ilmoitetaan, että komissio tekee asiasta ehdotuksen vuoden 2022 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Lähimaksuista on tullut yhä yleisempiä, ja ne ovat tärkeitä nykyisessä covid-19-pandemiatilanteessa. Useimmissa maissa lähimaksujen enimmäismäärää nostettiin pandemian ensivaiheissa, monissa tapauksissa toisessa maksupalveludirektiivissä sallittuun enimmäismäärään (50 euroa maksutapahtumaa kohden ja 150 euroa kumulatiivisesti) vastauksena erityisesti kauppiaiden vaatimuksiin. Näiden lakisääteisten enimmäismäärien muutoksia olisi arvioitava huolellisesti toisen maksupalveludirektiivin uudelleentarkastelun yhteydessä, jotta voidaan tasapainottaa käytön helppous ja turvallisuus- ja vastuunäkökohdat. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että tällä hetkellä sääntelemättömistä palveluista aiheutuvat riskit olisi sisällytettävä lainsäädännön soveltamisalaan osana toisen maksupalveludirektiivin uudelleentarkastelua. Tällaiset säänneltyjen maksu- tai sähköisen rahan palvelujen tarjoamisen liittyvät palveluntarjoajat jäävät sääntelyn ulkopuolelle, vaikka ne ovat tärkeitä markkinatoimijoita. ETSK:n mielestä silloin, kun ne ovat hyvin merkityksellisiä markkinoiden dynamiikan kannalta ja kuluttajat katsovat niiden tarjoavan maksupalveluja, niitä olisi myös säänneltävä ja valvottava maksupalveluntarjoajina. On tärkeää, että asiaankuuluviin markkinatoimijoihin sovelletaan asianmukaista lainsäädäntöä ja valvontaa ja varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset niille, jotka tarjoavat samoja palveluja ja toimintoja. |
| --- | --- |

4.15.

Pilari 3: tehokkaat ja yhteentoimivat vähittäismaksujärjestelmät ja muut tuki-infrastruktuurit

| 4.16. | ETSK ymmärtää, että on tarpeen varmistaa avoin ja helppokäyttöinen maksuekosysteemi ja arvioida maksu- ja selvitysjärjestelmiä koskevan direktiivin (SFD) (12) tarkistamisen yhteydessä, olisiko aiheellista laajentaa direktiivin soveltamisalaa kattamaan maksulaitokset ja sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitokset, jotta niillä olisi suora pääsy maksujärjestelmiin ja infrastruktuureihin, kuten TARGET2- ja TARGET-pikamaksujärjestelmiin (TIPS). ETSK korostaa tarvetta varmistaa tärkeimpien maksujärjestelmien turvallisuus ja eheys. Tämä on entistä tärkeämpää, jos direktiivin soveltamisalaa laajennetaan toisen maksupalveludirektiivin uudelleentarkastelun yhteydessä koskemaan markkinatoimijoita, jotka eivät tällä hetkellä kuulu lainsäädännön piiriin, kuten teknisten palvelujen tarjoajia. Tämäkin korostaa tarvetta varmistaa, että kaikilla osapuolilla on tasapuoliset toimintaedellytykset samoin ehdoin. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | ETSK kannattaa täysin komission tavoitetta ehdottaa lainsäädäntöä, jolla pyritään varmistamaan oikeus käyttää maksupalvelujen tarjoamisen tukemisen kannalta välttämättömäksi katsottua infrastruktuuriteknologiaa oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin. Tällä hetkellä tiettyjen, maksupalvelujen tarjoamista tukevien keskeisten tekniikkojen (kuten NFC-antennit [Near Field Communication] eräissä mobiililaitteissa) käytössä on rajoituksia, mikä rajoittaa kilpailua lähimobiilimaksujen alalla ja pakottaa pankit maksamaan kolmannelle osapuolelle maksun yksinkertaisesti siitä, että kuluttaja voi käyttää teknologiaa (esimerkiksi NFC-lähimaksutekniikka) päivittäisissä maksuissaan. Pankkien maksamat maksut saatetaan joissakin tapauksissa sälyttää myöhemmin kuluttajalle. Vaikka kysymystä on jo käsitelty eräissä jäsenvaltioissa, asia on tärkeää ottaa esille Euroopan tasolla, jotta kaikki EU:n kansalaiset voisivat hyötyä kilpailun lisääntymisestä alalla, maksupalveluntarjoajien toimintaedellytykset olisivat tasapuoliset ja mobiililähimaksujen yleistyminen lisääntyisi. Lainsäädännöllä olisi varmistettava, että kaikilla toimijoilla on samat oikeudet ja velvollisuudet ja että niihin sovelletaan samoja lupa- ja muita sääntelyvaatimuksia. |
| --- | --- |

4.17.

Pilari 4: tehokkaat kansainväliset maksut, myös rahalähetykset

| 4.18. | ETSK on samaa mieltä siitä, että on tärkeää parantaa kansainvälisiä rajatylittäviä maksuja ja edistää sellaisten komission määrittelemien toimien hyväksymistä, jotka parantavat rajatylittävien maksujen suorittamista kautta koko pankkiverkon. Tällaisia ovat muun muassa SWIFTin maailmanlaajuinen maksualoite (GPI) ja ISO 20022 -standardi. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Rahalähetykset ovat edelleen kallein maksutapa. ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotettuihin toimiin, joilla pyritään varmistamaan sitoutuminen rahalähetyksistä keskimäärin perittävän hinnan vähentämiseen alle 3 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä, ja kannustaa komissiota toimimaan aktiivisesti niiden toimien seurannassa ja tukemisessa, jotka on määritelty finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän etenemissuunnitelmassa rajojen yli suoritettavien maksujen edistämiseksi. Palkkiot voivat aiheuttaa kohtuutonta haittaa taloudellisesti heikossa asemassa oleville. Kilpailu ja teknologian kehitys ovat jo auttaneet nopeuttamaan rajatylittäviä rahalähetyksiä ja tekemään niistä edullisempia, mutta vielä on paljon tehtävää. Paremmin saatavilla oleva EU:n maksuinfrastruktuuri saattaa antaa EU:n naapurimaihin tai EU:n naapurimaista toimiville rahalähetysten välittäjille mahdollisuuden kustannusten alentamiseen. |
| --- | --- |

4.19.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1

1

(2)  COM(2018) 796 final

2

(3)  EKP:n mukaan vuonna 2018 euroalueella tehtiin 91 miljardia ja EU:ssa 112 miljardia maksua ilman käteisrahaa, kun vuonna 2017 niiden määrä oli noin 103 miljardia.

3

(4)  COM(2020) 591 final

4

(5)  COM(2020) 595 final

5

(6)  COM(2020) 593 final

6

(7)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2019/html/ecb.sp191126~5230672c11.fi.html

7

(8)  Tutkimus kuluttajien maksutottumuksista euroalueella, Study on the payment attitudes of consumers in the euro area (SPACE), joulukuu 2020.

8

Study on the payment attitudes of consumers in the euro area

(9)  EUVL L 337, 23.12.2015, s. 35

9

(10)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1

10

(11)  COM(2020) 591 final.

11

(12)  EYVL L 166, 11.6.1998, s. 45

12

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/79 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/79

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten”

(COM(2020) 628 final)

(2021/C 220/11)

| Esittelijä: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |

Esittelijä:

Paul RÜBIG

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon numero | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 254/0/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 11.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

2.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon numero

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

254/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myönteisesti uuteen visioon eurooppalaisesta tutkimusalueesta ja sen uudistamisesta. Uusi eurooppalainen tutkimusalue ei tarjoa ainoastaan ”enemmän samaa kuin ennenkin”, vaan kyseessä on todellinen eurooppalaista tutkimusta, teknologiaa ja innovointia koskeva uusi ohjelma. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti tutkimuksen ja innovoinnin tulosten muuntamiseen kestävän kehityksen periaatteiden mukaiseksi liiketoiminnaksi asiakirjassa hahmotellulla tavalla. Oikeudenmukaisen siirtymäprosessin turvaaminen on yksi tärkeimmistä tekijöistä pyrittäessä varmistamaan, että tutkimus ja innovointi tukevat EU:n taloutta ja työllisyyttä. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ETSK kannattaa voimakkaasti uuden hallintotavan omaksumista tutkimuksen alalle, jotta voidaan poistaa innovoinnin hallinnolliset ja sääntelyyn liittyvät esteet. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ETSK on tyytyväinen siihen, että uutta eurooppalaista tutkimusaluetta koskeva asiakirja on yleisesti ottaen YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukainen ja tukee niitä. Samalla kun edistetään siirtymistä kohti entistä selviytymiskykyisempää eurooppalaista taloutta, osallistava elpyminen, jossa ketään ei jätetä jälkeen, on olennainen osa prosessia, jossa tähdätään siirtymiseen kohti kestävää eurooppalaista taloutta. (1) |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ETSK huomauttaa, että tutkimus- ja kehitysvälineiden järkevä yhdistäminen kaikilla tasoilla (alue-, valtio-, EU- ja globaali taso) on myös tärkeää. Tutkimusta, kehitystä ja innovointia olisi edistettävä myös hyödyntämällä EU:n suuria rakennerahastoja sekä tutkimukseen ja kehitykseen suunnatuilla suorilla ja epäsuorilla toimenpiteillä (esim. verokannustimilla). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ETSK katsoo, että seuraavat keskeiset alat ja teknologiat ovat ratkaisevan tärkeitä EU:n kukoistuksen kannalta:






  — | digitaaliset liiketoimintamallit |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

digitaaliset liiketoimintamallit

| — | tuotteiden ja elintarvikkeiden valmistusteknologiat |
| --- | --- |

—

tuotteiden ja elintarvikkeiden valmistusteknologiat

| — | kliininen tutkimus sekä lääke- ja bioteknologia-ala |
| --- | --- |

—

kliininen tutkimus sekä lääke- ja bioteknologia-ala

| — | avaruusteknologia |
| --- | --- |

—

avaruusteknologia

| — | puhdas vesi ja jätevesihuolto. |
| --- | --- |

—

puhdas vesi ja jätevesihuolto.

| 1.7. | ETSK pitää yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden tutkimusta erittäin tärkeänä eurooppalaisen tutkimusalueen monitahoisen uudistamisen kannalta. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ETSK tähdentää, että EU:ssa tehtävä tutkimus on jäänyt muista jälkeen patenttien osalta. Aasia on kasvattanut osuuttaan kaikista patenttihakemuksista, ja vuonna 2019 Aasiassa jätettiin 65 prosenttia kaikista patenttihakemuksista. Euroopan osuus hakemuksista on vähentynyt, ja se on nyt vain 11,3 prosenttia kaikista patenttihakemuksista maailmassa. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Monet tutkimukset ovat osoittaneet, että EU on yrittäjyyskulttuurin alalla jäljessä Yhdysvaltoihin ja Aasiaan nähden. Yrittäjyyskulttuuria on käsiteltävä koulutuksessa, korkea-asteen koulutus mukaan lukien. Yrittäjyyskulttuuri on otettava huomioon koko prosessin ajan: innovoinnista perustutkimukseen ja soveltavasta tutkimuksesta uuden teknologian markkinointiin. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Euroopan innovaationeuvosto (EIC) sekä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) ja sen osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat arvokkaita kumppaneita ja välineitä pyrittäessä vauhdittamaan tutkimuksen ja innovoinnin tulosten hyödyntämistä ja suuntaamaan EU:n tutkimus- ja kehitystyön painopistettä uudelleen sellaisten läpimurtoinnovaatioiden luomiseen, joilla vastataan kansalaisten ja yritysten konkreettisiin tarpeisiin erityisesti suurten yhteiskunnallisten haasteiden yhteydessä. EIC:n Accelerator-välineestä myönnetään huomattavaa EU:n rahoitusta innovatiivisille eurooppalaisille startup-yrityksille, joilla on suuri kasvupotentiaali, kun taas EIT jatkaa teknologialähtöisten innovaatioiden huippututkimusta osaamis- ja innovaatioyhteisöissään. Näin ollen sekä EIC että EIT ovat tärkeitä kumppaneita pyrittäessä vauhdittamaan tutkimuksen ja innovoinnin tulosten siirtämistä talouteen. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ETSK korostaa, että on otettava huomioon tieteellisen ja eettisen integriteetin periaate, jotta voidaan estää ihmisten terveyttä, rahallisia menetyksiä ja tieteellisiä epäonnistumisia koskevat takaiskut. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EU on huomattavasti jäljessä Yhdysvaltoihin ja Aasiaan nähden, kun ajatellaan vauhtia, jolla tutkimus- ja kehitystyön tulokset muunnetaan innovatiivisiksi tuotteiksi ja palveluiksi. ETSK kannustaakin komissiota pyrkimään tutkimus-, teknologia- ja innovaatiopolitiikassaan samaan aikaan sekä huippuosaamiseen että nopeuteen. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ETSK katsoo, että Euroopan komission tulisi pyrkiä uudessa tutkimus- ja innovointistrategiassaan tasapainoiseen valikoimaan, joka sisältää






  — | huipputeknologiaan perustuvan teollisuustuotannon ja palvelualan tutkimus- ja kehitystyön / tutkimuksen ja innovoinnin |
| --- | --- | --- |

1.13.

—

huipputeknologiaan perustuvan teollisuustuotannon ja palvelualan tutkimus- ja kehitystyön / tutkimuksen ja innovoinnin

| — | markkinalähtöiset innovaatiot (kysyntälähtöinen innovaatio) sekä teknologialähtöiset innovaatiot. |
| --- | --- |

—

markkinalähtöiset innovaatiot (kysyntälähtöinen innovaatio) sekä teknologialähtöiset innovaatiot.

2.   Yleistä

| 2.1. | ETSK tyytyväinen siihen, että eurooppalaista tutkimusaluetta koskeva uusi visio ja konseptin uudistaminen ovat asiakirjan keskeisiä elementtejä. Asiakirjassa osoitetaan, että uusi eurooppalainen tutkimusalue ei tarjoa ainoastaan ”enemmän samaa kuin ennenkin”, vaan kyseessä on todellinen eurooppalaisen tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin uusi ohjelma. Yksi uuden ohjelman keskeisistä näkökohdista on tavoite lisätä merkittävästi innovoinnin vaikutusta talouteen ja yhteiskuntaan. Tämän uuden ohjelman myötä 27 jäsenvaltion EU on vakaasti sitoutunut pysäyttämään käynnissä olevan prosessin, jossa se menettää jalansijaa Kiinalle ja Etelä-Korealle perustutkimuksen, soveltavan tutkimuksen sekä huipputeknologian tuotteiden ja palvelujen alalla. Uuden ohjelman tavoitteena on kouluttaa eurooppalaisia entistä paremmin kaikenlaiseen tutkimus- ja kehitystoimintaan, innovointiin ja yrittäjyyteen ja vapauttaa siten koko eurooppalaisen yhteiskunnan innovaatiovoima. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission lähestymistapaan, jolla se pyrkii lisäämään innovoinnin vaikutusta talouteen ja yhteiskuntaan. ETSK korostaa, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on sosiaalisen innovoinnin liikkeellepaneva voima. Kansalaisyhteiskunnan osallistumista tarvitaan nyt enemmän kuin koskaan, ja todellista sosiaalista innovointia tapahtuu vain, jos järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta otetaan toimintaan mukaan (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Aasian maat ja erityisesti Kiina ja Korea ovat viimeisten 20 vuoden aikana tehostaneet huomattavasti tutkimus-, teknologia- ja innovointialan toimintaansa. Sen lisäksi, että Kiina on kasvattanut osuuttaan tutkimus- ja kehitysmenoista 0,55 prosentista (vuonna 1995) 2,2 prosenttiin (vuonna 2018), se on myös suoriutunut EU:ta paremmin tutkimukseen ja kehitykseen kohdennettujen kokonaismäärärahojen suhteen ja käyttänyt siihen 496 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2017, kun EU käytti siihen 430 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Euroopan teollisuuden tutkimus- ja kehitysinvestointien vuoden 2020 tulostaulun mukaan vuosina 2018–2019 EU:n yritykset kasvattivat tutkimus- ja kehitystoimintaa 5,6 prosenttia, yhdysvaltalaiset yritykset 10,8 prosenttia ja kiinalaiset yritykset 21 prosenttia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | OECD:n tieteen, teknologian ja teollisuuden tulostaulun raporteista käy ilmi muun muassa, että EU on erityisesti jäljessä digitaalipalvelujen alalla ja niin sanottujen teknologialähtöisten läpimurtoinnovaatioiden alalla. ETSK kannattaa eurooppalaista digitalisaatiomallia, jossa tartutaan taloudelle tarjoutuviin mahdollisuuksiin ja turvataan samalla yhteiskunnalliset arvot ja perusoikeudet. Kaikkien komission aloitteiden ihmiskeskeinen painotus on erittäin tervetullut, jotta voidaan kehittää eurooppalainen lähestymistapa edistykseen (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Yksi lähitulevaisuuden keskeisistä haasteista on läpimurtoinnovaatioiden kehittäminen samalla kun turvataan oikeudenmukainen siirtymäprosessi (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ETSK kannattaa varauksetta selkeää huomion kiinnittämistä kaksitahoiseen siirtymään eli digitalisaatioon ja vihreän kehityksen ohjelmaan. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ETSK suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin varmistaa, että tutkimuksen ja innovoinnin tulokset muunnetaan nopeasti kestäväpohjaiseksi liiketoiminnaksi. Kuten asiakirjassa esitetään, yksi tärkeimmistä osatekijöistä pyrittäessä varmistamaan, että tutkimus ja innovointi tukevat EU:n taloutta ja työllisyyttä, on turvata oikeudenmukainen siirtymäprosessi kohti vihreämpää ja ilmastoystävällistä Eurooppaa ja oikeudenmukaista digitaalista tulevaisuutta sekä kunnioittaa työntekijöiden oikeuksia ja näkemyksiä. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ETSK on tyytyväinen siihen, että uusi eurooppalaista tutkimusaluetta koskeva asiakirja on yleisesti ottaen kestävän kehityksen tavoitteiden mukainen ja tukee niitä. Samalla kun edistetään siirtymistä kohti entistä selviytymiskykyisempää eurooppalaista taloutta, osallistava elpyminen, jossa ketään ei jätetä jälkeen, on olennainen osa prosessia, jossa tähdätään siirtymiseen kohti kestävää eurooppalaista taloutta (5). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | ETSK huomauttaa, että tutkimus- ja kehitysvälineiden järkevä yhdistäminen kaikilla tasoilla (alue-, valtio-, EU-taso) on tärkeää. Tutkimusta, kehitystä ja innovointia olisi edistettävä myös hyödyntämällä EU:n suuria rakennerahastoja sekä tutkimukseen ja kehitykseen suunnatuilla suorilla ja epäsuorilla toimenpiteillä (esim. verokannustimilla). |
| --- | --- |

2.9.

3.   Eurooppalainen tutkimusalue uudessa ympäristössä

| 3.1. | Kuten yleisissä kommenteissa todetaan, ETSK katsoo olevan selvää, että jos EU:n tutkimus-, teknologia- ja innovaatiostrategia pysyy ennallaan, se menettää edelleen jalansijaa alan maailmanlaajuisessa kilpailussa etenkin Kiinaa, Koreaa ja Yhdysvaltoja vastaan. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ETSK korostaa, että on otettava huomioon tieteellisen ja eettisen integriteetin periaate, jotta voidaan estää ihmisten terveyttä, rahallisia menetyksiä ja tieteellisiä epäonnistumisia koskevat takaiskut. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ETSK kannustaa Euroopan komissiota laatimaan EU:lle uuden tutkimus-, teknologia- ja innovaatio-ohjelman. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Uusimman tekniikan mukaiset ja tehokkaasti hallinnoidut tutkimus- ja innovaatioinfrastruktuurit ovat tärkeä avaintekijä pyrittäessä nopeuttamaan tutkimuksen ja innovoinnin tulosten siirtämistä talouteen. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tutkimus- ja innovaatioinfrastruktuurien päivittäisestä hallinnoinnista voitaisiin ETSK:n mukaan tehdä ammattimaista. Joidenkin kalliiden tutkimus- ja innovaatioinfrastruktuurien käyttöaste on suhteellisen alhainen: eräiden infrastruktuurien käyttöaste on alle 25 prosenttia vuotuisista työtunneista. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission avoimen tieteen aloitteeseen (EOSC). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ETSK on samaa mieltä siitä, että asiakirjassa mainitut teknologiat ovat EU:lle erittäin tärkeitä ja strategisia avainteknologioita, ja ehdottaa, että niihin lisätään seuraavat keskeiset teknologiat ja alat:






  — | digitaaliset liiketoimintamallit |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

digitaaliset liiketoimintamallit

| — | tuotteiden ja elintarvikkeiden valmistusteknologiat |
| --- | --- |

—

tuotteiden ja elintarvikkeiden valmistusteknologiat

| — | kliininen tutkimus sekä lääke- ja bioteknologia-ala |
| --- | --- |

—

kliininen tutkimus sekä lääke- ja bioteknologia-ala

| — | avaruusteknologia |
| --- | --- |

—

avaruusteknologia

| — | puhdas vesi ja jätevesihuolto. |
| --- | --- |

—

puhdas vesi ja jätevesihuolto.

| 3.8. | Digitaaliset liiketoimintamallit kasvavat tällä hetkellä nopeimmin maailmassa, ja tilanne jatkuu samanlaisena tulevina vuosina. Hyvänä esimerkkinä tästä ovat verkkokauppa (esim. Amazon), Teollisuus 4.0, verkkopankit, verkossa pelattavat rahapelit, verkkoyhteisöpalvelut (esim. Facebook), sähköiset turvallisuuspalvelut jne. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ETSK katsoo, että myös yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden tutkimus on erittäin tärkeää eurooppalaisen tutkimusalueen monitahoisen uudistamisen kannalta. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ETSK toteaa, että EU on jäänyt muista jälkeen patenttien osalta. Aasia on kasvattanut osuuttaan kaikista patenttihakemuksista, ja vuonna 2019 Aasiassa jätettiin 65 prosenttia kaikista patenttihakemuksista. Euroopan osuus hakemuksista on vähentynyt, ja se on nyt 11,3 prosenttia kaikista patenttihakemuksista. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Muita tärkeitä tutkimus- ja innovaatioalan aiheita ovat (muiden muassa) tuotteiden valmistus (joka on aina ollut EU:n vahvuus ja on sitä edelleen), tietotekniikka, ohjelmistot ja tekoäly sekä keskitason teknologia. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Suurin osa EU:n työpaikoista on edelleen keskitason teknologian alalla (joka on myös aina ollut yksi EU:n vahvuuksista). Huipputeknologia on tietysti tärkeää, mutta myös keskitason teknologiassa on paljon kasvu- ja työllistämispotentiaalia. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Covid-19-kriisi on vakava haaste ihmiskunnalle, ja koronarokotteiden ja -hoitojen kehittämiseksi olisi toteutettava kaikki mahdolliset toimenpiteet. Kriisi on tuonut esiin useita kysymyksiä, joihin on puututtava vastaavanlaisten pandemioiden estämiseksi tulevaisuudessa, erityisesti suhteessa luontoon ja eläimiin. Eurooppalaisella tutkimuksella ja innovoinnilla on oltava tärkeä rooli näiden kysymysten kartoittamisessa, tutkimisessa ja ratkaisemisessa. Toisaalta kriisin ei pitäisi olla ainoa ohjenuora suunniteltaessa EU:n pitkän aikavälin tutkimus- ja innovointistrategiaa. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Monet tutkimukset ovat osoittaneet, että EU on yrittäjyyskulttuurin alalla jäljessä Yhdysvaltoihin ja Aasiaan nähden. Yrittäjyyskulttuuria on käsiteltävä koulutuksessa, korkea-asteen koulutus mukaan lukien. Yrittäjyyskulttuuri on otettava huomioon koko prosessin ajan: innovoinnista perustutkimukseen ja soveltavasta tutkimuksesta uuden teknologian markkinointiin. Yrittäjyyskulttuurin on oltava keskeinen osaamisalue EU:n koko tutkimus-, teknologia- ja innovointipolitiikassa ja tietysti myös uuden eurooppalaisen tutkimusalueen yhteydessä. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Visio: eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen tulevaisuutta varten

| 4.1. | Tiedonannossa käsitellään useissa kohdin uusia yhteisiä teknologian etenemissuunnitelmia, uutta teollisuusstrategiaa ja komission kannalta keskeisiä tulevaisuudenteknologioita. ETSK muistuttaa jälleen, että kaikkia näitä aiheita on tarkasteltava tiiviissä yhteydessä kestävän kehityksen tavoitteisiin. Toisin sanoen tutkimusta ja kehitystä on edistettävä erityisesti uuden eurooppalaisen tutkimusalueen ja yhteisten teknologian etenemissuunnitelmien yhteydessä, ja samalla voidaan tukea kutakin 17:ää kestävän kehityksen tavoitteiden osa-aluetta. ETSK on vakuuttunut siitä, että rakentava sosiaalinen ja kansalaiskeskeinen vuoropuhelu kaikilla tasoilla edistää strategian täytäntöönpanon onnistumista. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ETSK arvostaa tutkimus-, teknologia- ja innovointipolitiikan alan yhteistyön vahvistamista EU:ssa. Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat yksinkertaisesti liian pieniä kilpailemaan yksinään Yhdysvaltojen tai Kiinan kaltaisten, tutkimusalalla johtavien maiden kanssa. Yksittäisiltä jäsenvaltioilta puuttuu mittakaavaetuja, jotka ovat erittäin tärkeitä erityisesti suurten läpimurtoinnovaatioiden kannalta. Euroopan saavutukset tieteen ja teknologian alalla ovat olleet merkittäviä, ja tutkimus- ja kehitystoiminta on erottamaton osa Euroopan taloutta. Eräät merkittävimmistä tutkijoista eri tieteenaloilla ja erityisesti fysiikan, matematiikan, kemian ja insinööritieteiden aloilla ovat tulleet Euroopasta. Euroopassa tieteellistä tutkimusta tukevat teollisuus, eurooppalaiset yliopistot ja useat tieteelliset laitokset. Eurooppalaisen tutkimuksen tuotos on jatkuvasti maailman parhaimpia. Vaikka yhteistyö on keskeinen osatekijä tehokkaassa innovoinnissa uusien tuotteiden ja palveluiden luomiseksi, kilpailu on innovoinnin tärkein käyttövoima globaalissa taloudessa. ETSK kehottaakin luomaan jäsenvaltioiden välille tasapainoisen yhteistyön ja kilpailun yhdistelmän EU:n tutkimus-, teknologia- ja innovointialan uuden ohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Euroopan innovaationeuvosto (EIC) sekä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) ja sen osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat arvokkaita kumppaneita ja välineitä pyrittäessä vauhdittamaan tutkimuksen ja innovoinnin tulosten hyödyntämistä ja suuntaamaan EU:n tutkimus- ja kehitystyön painopistettä uudelleen sellaisten läpimurtoinnovaatioiden luomiseen, joilla vastataan kansalaisten ja yritysten konkreettisiin tarpeisiin erityisesti suurten yhteiskunnallisten haasteiden yhteydessä. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Tutkimuksen ja innovoinnin tulosten siirtäminen talouteen

| 5.1. | Tiedonannossa todetaan, että ”EU on globaaleja pääkilpailijoitaan jäljessä yritysten tutkimuksen ja kehityksen voimakkuudessa, erityisesti korkean teknologian sektoreilla, sekä innovatiivisten pk-yritysten laajentamisessa. Se vaikuttaa kielteisesti tuottavuuteen ja kilpailukykyyn. [– –] Investointien tekeminen innovointiin yrityksissä, palveluissa sekä julkisella sektorilla on ratkaisevaa tämän suuntauksen kääntämisessä sekä EU:n teollisen ja teknologisen riippumattomuuden vahvistamisessa. EU:n on hyödynnettävä kokonaisvaltaisesti tutkimuksen ja innovoinnin huipputason saavutuksia EU:n talouden vihreän ja digitaalisen siirtymän tukemiseksi.” ETSK yhtyy tähän näkemykseen, mutta haluaa korostaa, että erityisesti digitalisaatio edellyttää vastuullista lähestymistapaa tutkimukseen, teknologiaan ja innovointiin. ETSK toistaa antavansa täyden tukensa EU:n strategialle, jolla pyritään etsimään luotettavaa ja ihmiskeskeistä tekoälyä, ja toistaa kehotuksensa tekoälyyn sovellettavasta ihminen määrää -periaatteesta, kuten se on tehnyt ensimmäisestä vuonna 2017 antamastaan tekoälyä käsittelevästä lausunnostaan (6) lähtien. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EU on huomattavasti jäljessä Yhdysvaltoihin ja Aasiaan nähden, kun ajatellaan vauhtia, jolla tutkimus- ja kehitystyön tulokset muunnetaan innovatiivisiksi tuotteiksi ja palveluiksi. ETSK kannustaakin komissiota pyrkimään tutkimus-, teknologia- ja innovaatiopolitiikassaan samaan aikaan sekä huippuosaamiseen että nopeuteen. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ETSK toteaa, että tiedonannossa tunnustetaan tarve kiinnittää huomiota tutkimus- ja innovointitoiminnan muuntamiseen elinkelpoisiksi tuotteiksi samoin kuin innovaatioketjuun. Useimmat asiakirjassa ehdotetut toimet ja toimenpiteet keskittyvät kuitenkin innovaatioarvoketjun alkupäähän (korkea-asteen koulutus, lahjakkaiden ihmisten tutkijanurat, julkisen ja perustutkimuksen rahoituksen lisääminen jne.). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ETSK kannustaa komissiota pyrkimään tasapainoon innovaatioarvoketjun alku- ja loppupään välillä. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ETSK kannustaa komissiota edistämään edelleen markkinavetoisia innovaatioita, esimerkiksi






  — | edistämällä pilottikäyttäjä-konseptia (lead user) |
| --- | --- | --- |

5.5.

—

edistämällä pilottikäyttäjä-konseptia (lead user)

| — | investoimalla järjestelmällisiin sosiaalista innovointia koskeviin tutkimuksiin, jotta voidaan ennakoida uusien tuotteiden ja palveluiden suosiota ja hyväksyntää yhteiskunnassa jo varhaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

—

investoimalla järjestelmällisiin sosiaalista innovointia koskeviin tutkimuksiin, jotta voidaan ennakoida uusien tuotteiden ja palveluiden suosiota ja hyväksyntää yhteiskunnassa jo varhaisessa vaiheessa.

6.   Palvelualat

| 6.1. | Teolliset tuotantoprosessit voivat olla pitkälle automatisoituja, niin että ne voivat tuottaa hyvin suuria tuotantoeriä pienin työvoimakustannuksin ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyisin tuotantokustannuksin, jopa eurooppalaiset korkeat tuntipalkat huomioon ottaen. Palvelualoilla tilanne on monimutkaisempi. Myös digitaaliset palveluliiketoimintamallit voivat olla pitkälle automatisoituja. Yksityishenkilöille suunnattuja palveluja, kuten hiusten leikkausta tai hierontaa, ei kuitenkaan voida automatisoida. Tämän vuoksi EU:n olisi syytä pyrkiä uudessa tutkimus- ja innovointistrategiassaan tasapainoiseen yhdistelmään, joka koostuu huipputeknologian teollisuustuotannosta ja palvelualan yrityksistä. |
| --- | --- |

6.1.

7.   Tutkimusurien kehyksen syventäminen

| 7.1. | ETSK suhtautuu myönteisesti tiedonannossa ehdotettuihin toimenpiteisiin teknologisen ja tieteellisen huippuosaamisen ja nuorten tutkijoiden liikkuvuuden edistämiseksi, mutta se kannustaa komissiota tehostamaan toimenpiteitä myös nuorten tutkijoiden ja innovoijien yrittäjyyshengen vahvistamiseksi. Tämä tarkoittaisi parempia uranäkymiä tutkijoille samoin kuin korkeampia palkkoja erityisesti uransa alussa oleville tutkijoille. Lisäksi olisi hyödyllistä luoda korkea-asteen oppilaitoksille yhteyksiä taloudellisiin yksiköihin, jotta varmistetaan innovoinnin tulosten muuntaminen markkinakelpoisiksi tuotteiksi. ETSK ehdottaa, että eurooppalaisista tutkijoista ja innovoijista perustetaan yksi yhteinen rekisteri, joka sisältää tutkimuksia koskevaa perustietoa, jotta tutkijoiden ja innovoijien välille voitaisiin luoda tiiviimpiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Avaintaidot ja keskeiset innovatiiviset kulttuurit, uudet oppimis- ja opetustekniikat, yksilöllinen koulutus |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | ETSK muistuttaa jälleen kerran, että keskeisten strategisten teknologioiden lisäksi erittäin tärkeitä menestymisen edellytyksiä ovat kaikissa EU:n yrityksissä myös työntekijöiden avaintaidot ja innovatiivisuutta edistävät kulttuurit. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Erityisen tärkeä tekijä uutta eurooppalaista tutkimusaluetta koskevan ohjelman, uuden tutkimus- ja innovointiohjelman ja Euroopan uuden tutkimus- ja innovaatiosopimuksen kannalta on innovatiivisuutta ja yrittäjyyttä suosivan kulttuurin edistäminen EU:n yrityksissä sekä johdon että työntekijöiden keskuudessa esimerkiksi työntekijöille tarjottavan asianmukaisen koulutuksen avulla. |
| --- | --- |

7.2.2.

8.   Kansalaisten osallistuminen

| 8.1. | ETSK on samaa mieltä tiedonannossa esitetystä toteamuksesta, jonka mukaan ”kansalaisten, paikallisyhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on uuden eurooppalaisen tutkimusalueen ytimessä, jotta yhteiskunnallista vaikutusta voidaan lisätä ja kasvattaa luottamusta tiedettä kohtaan”. ETSK kannattaa Euroopan komission lähestymistapaa, jonka mukaan tutkimusorganisaatioiden ja yritysten olisi otettava kansalaiset mukaan teknologiavalintoihin. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Esimerkiksi kuluttajajärjestöjen, kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten kaltaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden olisi osallistuttava aktiivisina kumppaneina eurooppalaisiin tutkimus- ja innovointiprosesseihin ja -hankkeisiin erityisesti silloin, kun tutkimuksen tulokset vaikuttavat ihmisiin tai asioihin, joita organisaatiot puolustavat. Näiden kumppanien kutsuminen mukaan varhaisessa vaiheessa edistää innovaatioon sitoutumista, sen ymmärtämistä ja hyväksyntää ja tukee oikeudenmukaista siirtymäprosessia, joka on tarpeen erityisesti läpimurtoinnovaatioissa. Se auttaa tutkijoita myös ymmärtämään, miten heidän innovaationsa vaikuttavat yhteiskuntaan yleisellä tasolla, ja puuttumaan mahdollisiin kielteisiin vaikutuksiin prosessin varhaisessa vaiheessa. Tämän vuoksi ETSK on myös kehottanut soveltamaan monialaista lähestymistapaa eräillä tutkimuslohkoilla, kun vaikutukset kohdistuvat moniin tieteenhaaroihin. Yksi näistä lohkoista on jo aiemmin mainittu tekoäly. ETSK onkin kehottanut ottamaan mukaan tekoälyn tutkimukseen ja innovointiin pelkästään teknisten seikkojen lisäksi muun muassa humanistiset tieteet, oikeustieteen, taloustieteen, etiikan ja psykologian (7). |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | EU:n talous on vahvasti riippuvainen eurooppalaisten tavaroiden ja palveluiden viennistä. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Teknologiavalintojen olisi näin ollen perustuttava paitsi eurooppalaisten mieltymyksiin tavaroiden ja palveluiden suhteen myös muiden maapallon asukkaiden (joita on 7,8 miljardia) mieltymyksiin. ETSK kehottaa komissiota edistämään tutkimusta ja innovointia erityisesti YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Kuten komitean yleisissä kommenteissa todetaan, tutkimus- ja innovaatiopolitiikan merkityksestä on tiedotettava paremmin poliittisille päättäjille, medialle ja yhteiskunnalle. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Sen vuoksi on tärkeää myös kehittää älykkäitä keinoja ja strategioita, joiden avulla voidaan viestiä tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin merkityksestä ja myös sen tuloksista tiedonannon ja EU:n uuden tutkimus-, teknologia- ja innovointistrategian yhteydessä. |
| --- | --- |

8.6.

9.   Uuden eurooppalaisen tutkimusalueen hallinto

| 9.1. | ETSK on samaa mieltä siitä, että avoin seurantajärjestelmä (eurooppalaisen tutkimusalueen tulostaulu) on välttämätön, jotta voidaan seurata EU:n suoriutumista tutkimus-, teknologia- ja innovaatioalan maailmanlaajuisessa kilpailussa. ETSK suosittaa uuden hallintotavan omaksumista tutkimuksen alalle, jotta voidaan poistaa innovoinnin hallinnolliset ja sääntelyyn liittyvät esteet. |
| --- | --- |

9.1.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n ehdotukset covid-19-kriisin jälkeistä uudelleenrakentamista ja elpymistä silmällä pitäen: ”EU:n on pidettävä periaatteenaan, että se on yhteisö, jolla on yhteinen tulevaisuus” (EUVL C 311, 18.9.2020, s. 1), kohta 5.3.1.

1

(2)  ETSK:n ehdotukset covid-19-kriisin jälkeistä uudelleenrakentamista ja elpymistä silmällä pitäen: ”EU:n on pidettävä periaatteenaan, että se on yhteisö, jolla on yhteinen tulevaisuus” (EUVL C 311, 18.9.2020, s. 1), kohta 6.8.

2

(3)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 101

3

(4)  Clayton M. Christensen, The Innovator's Dilemma – When New Technologies Cause Great Firms to Fail, 2016.

4

The Innovator's Dilemma – When New Technologies Cause Great Firms to Fail

(5)  ETSK:n ehdotukset covid-19-kriisin jälkeistä uudelleenrakentamista ja elpymistä silmällä pitäen: ”EU:n on pidettävä periaatteenaan, että se on yhteisö, jolla on yhteinen tulevaisuus” (EUVL C 311, 18.9.2020, s. 1), kohta 5.3.1.

5

(6)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1

6

(7)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1

7

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/86 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/86

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön kasvinjalostajanoikeuksien voimassaolon pidentämisestä parsalajien sekä kukkasipuleiden, puuvartisten marjapensaiden ja puuvartisten koristepensaiden lajiryhmien osalta”

(COM(2021) 36 final – 2021/0019 (COD))

(2021/C 220/12)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 11.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 118 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon nro | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 262/0/14 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 11.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 118 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon nro

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

262/0/14

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 24.–25. maaliskuuta 2021 pitämässään 559. täysistunnossa (maaliskuun 24. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 262 ääntä puolesta 14:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/87 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/87

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin (EU) 2017/2397 muuttamisesta kolmansien maiden todistusten tunnustamista koskevien siirtymätoimenpiteiden osalta”

(COM(2021) 71 final – 2021/0039 (COD))

(2021/C 220/13)

| Lausuntopyynnöt | Euroopan unionin neuvosto, 26.2.2021
  Euroopan parlamentti, 8.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan 1 kohta |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon numero | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 262/0/14 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan unionin neuvosto, 26.2.2021

Euroopan parlamentti, 8.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan 1 kohta

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon numero

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

262/0/14

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 24.–25. maaliskuuta 2021 pitämässään 559. täysistunnossa (maaliskuun 24. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 262 ääntä puolesta 14:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/88 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/88

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista

”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille”

(COM(2020) 57 final)

”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma”

(COM(2020) 641 final)

ja

”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoden 2020 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta”

(COM(2020) 660 final)

(2021/C 220/14)

| Esittelijä: | Andrej ZORKO |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Ionuț SIBIAN |

Esittelijä:

Andrej ZORKO

Toinen esittelijä:

Ionuț SIBIAN

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Ulkosuhteet |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon nro | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 243/1/10 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 11.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Ulkosuhteet

Hyväksyminen jaostossa

3.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon nro

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

243/1/10

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | ETSK suhtautuu myönteisesti komission vuonna 2020 antamiin tiedonantoihin, jotka liittyvät Euroopan unionin (EU) laajentumiseen Länsi-Balkanille (1), ja on samaa mieltä siitä, että alueen kumppanimaiden integroiminen EU:hun on geostrateginen investointi rauhaan, vakauteen, turvallisuuteen ja talouskasvuun koko Euroopassa. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ETSK yhtyy päätelmiin (2) Zagrebin huippukokouksesta, jossa EU:n johtajat totesivat jälleen, että unioni pyrkii määrätietoisesti tiivistämään yhteistyötään Länsi-Balkanin alueen kanssa, ja ilmaisivat tyytyväisyytensä sikäläisten kumppaneiden lupaukseen toteuttaa tarvittavat uudistukset määrätietoisesti loppuun asti. Länsi-Balkan on erottamaton osa Eurooppaa ja yksi EU:n geostrategisista painopisteistä. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ETSK on vakuuttunut siitä, että työmarkkinaosapuolilla ja muilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla (3) olisi oltava koko laajentumisprosessissa nykyistä suurempi rooli ja niitä olisi kannustettava osallistumaan siihen nykyistä aktiivisemmin, kun on kyse yhteisistä haasteista ja ongelmista, jotka eivät ole pelkästään poliittisia vaan myös taloudellisia ja yhteiskunnallisia. Komission olisi määriteltävä tärkeimpien sidosryhmien käsite selkeämmin, sillä järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on silta politiikan ja kansalaisten välillä ja se auttaa valvomaan, että sananvapauden, oikeusvaltion, tiedotusvälineiden riippumattomuuden, yhdenvertaisen kohtelun ja korruption torjunnan kaltaisia perusperiaatteita todella noudatetaan käytännössä. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ETSK suhtautuu myönteisesti komission vuonna 2020 hyväksymiin laajentumisen tarkistettuihin menettelytapoihin (4). Koska tarkistuksen tavoitteena oli tehdä prosessista uskottavampi, helpommin ennustettava ja vahvemmin poliittinen, komission olisi pantava se täytäntöön Albanian ja Pohjois-Makedonian osalta heti, kun EU:n neuvosto on hyväksynyt neuvottelukehyksen, ja selvennettävä pikaisesti, miten sitä on tarkoitus soveltaa myös Montenegroon ja Serbiaan, jotka ovat jo ilmaisseet halukkuutensa ottaa uudet menettelytavat käyttöön. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ETSK on tyytyväinen siihen, että neuvotteluluvuista muodostetaan teemaryhmiä ja että neuvottelut avataan aina koko teemaryhmän osalta. Ajatus tiettyjen tiukkojen ehtojen konkreettisesta soveltamisesta on omiaan sujuvoittamaan EU:n ehdokasmaiden edistymistä uudistusten toteuttamisessa. Komitea on erityisen tyytyväinen myös siihen, että ”Perusasiat”-neuvottelulukuryhmän merkitystä painotetaan ja että näissä asioissa edistyminen määrittää neuvottelujen yleisen etenemistahdin. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ETSK on tyytyväinen komission ehdotuksiin liittymisprosessin tehostamisesta sekä neuvoston antamaan ”vihreään valoon” liittymisneuvottelujen aloittamiseksi Albanian ja Pohjois-Makedonian kanssa (5), mutta pitää valitettavana, että prosessi on jälleen pysähdyksissä, ja kehottaa EU:ta toimimaan uskottavan kumppanin tavoin ja poistamaan mahdollisimman pian neuvottelujen aloittamista viivyttävät esteet. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ETSK arvostaa sitä, miten komissio painottaa aivan erityisesti luottamuksen rakentamista kaikkien sidosryhmien kesken ja sen varmistamista, että liittymisprosessi perustuu keskinäiseen luottamukseen ja selkeisiin yhteisiin sitoumuksiin, jotta se saa jälleen uskottavuutta molempien osapuolten silmissä ja sen koko potentiaali voi toteutua. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Koska jäsenvaltioilla on ollut vaikeuksia päästä yksimielisyyteen laajentumisesta, ETSK katsoo, että neuvoston olisi tarkasteltava uudelleen mahdollisuutta ottaa käyttöön määräenemmistöpäätökset ainakin kaikissa EU-jäsenyysprosessin välivaiheissa (6). Tämä antaisi jäsenvaltioille uusien menettelytapojen tarkoituksen mukaisesti vahvan poliittisen roolin mutta myös estäisi niitä pysäyttämästä prosessia sen ollessa jo käynnissä, mikä on juuri se seikka, joka heikentää tällä hetkellä luottamusta unionin laajentumiseen ja laajentumispolitiikan muutosvoimaan. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ETSK on vakuuttunut siitä, että luottamuksen palauttamiseksi laajentumista kohtaan ja yhteyksiensä tiivistämiseksi alueella sijaitseviin luonnollisiin liittolaisiinsa EU:n olisi annettava Länsi-Balkanin maiden poliittisille päättäjille ja kansalaisille mahdollisuus osallistua Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin puitteissa järjestettäviin toimiin ja keskusteluihin neuvoa-antavalta pohjalta. Näin tukeuduttaisiin 2000-luvun alussa Eurooppa-valmistelukunnan yhteydessä sovellettuun toimintamalliin (7). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ETSK on vakaasti sitä mieltä, että EU:n olisi myös investoitava kansalaisyhteiskunnan horisontaalisten rakenteiden kehittämiseen tarjoamalla Länsi-Balkanin maiden työmarkkinaosapuolille ja muille kansalaisyhteiskunnan organisaatioille asiantuntemusta, teknistä tukea sekä tilaisuuksia alueelliseen ja kansainväliseen verkostoitumiseen erityisesti sen varmistamiseksi, että ne voivat ottaa aktiivisemmin osaa laajentumisprosessiin. EU:n olisi teetettävä alueen kansalaisjärjestöillä säännöllisesti ”varjoraportteja” demokratian tilasta, jotta Länsi-Balkanin maiden poliittisen eliitin avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta voidaan tarkkailla (8). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ETSK korostaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kansallisten valmiuksien kehittäminen ja alueellisen yhteistyön edistäminen sekä asiantuntemuksen vaihto olisi säilytettävä EU:n ja kansallisen rahoituksen painopisteenä. Lisäksi työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden vastavuoroinen tunnustaminen ja yhteistyö ovat olennaisen tärkeitä asioita, jotta ne kykenevät vastaamaan alueen uudistusohjelmasta johtuviin haasteisiin ja edistämään EU:n laajentumisprosessia. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ETSK katsoo, että EU:n olisi annettava Länsi-Balkanin kumppanimaille runsaasti tukea, johon sisältyy paljon muutakin kuin yksinomaan mahdollisuus hyödyntää EU:n ohjelmia, jotta näiden maiden olisi helpompi lievittää pandemian seurauksia ja saada taloudellinen ja sosiaalinen lähentyminen EU:hun jälleen käyntiin. Euroopan rakenne- ja investointirahastojen asteittainen avaaminen Länsi-Balkanin alueelta oleville kumppaneille (esimerkiksi infrastruktuurihankkeiden tukemiseksi), EU:n rahoituksenvakautusmekanismien käytön laajentaminen, yhteisen maatalouspolitiikan ulottaminen Länsi-Balkanille ja kiertomuuton mahdollistaminen ovat esimerkkejä ideoista, joita olisi pohdittava vakavasti (9). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan (10), johon sisältyy nimenomaisia Länsi-Balkanin aluetta koskevia tavoitteita, sekä Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelmaan liittyviin ohjeisiin vihreän kehityksen ohjelman toteuttamisesta kyseisellä alueella (Guidelines for the Implementation of the Green Agenda for the Western Balkans accompanying the Economic and Investment Plan for the Western Balkans (11)). Se kehottaa alueen kumppaneita tekemään yhteistyötä EU:n kanssa ympäristömyönteisten toimintapolitiikkojen omaksumiseksi vuoteen 2030 mennessä ja ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ETSK odottaa, että seuraavissa maakohtaisissa kertomuksissa tarkastellaan selkeästi ja jäsennellysti sitä, miten Länsi-Balkanin maiden hallitukset suhtautuvat kansalaisyhteiskuntaan. Tämän tarkastelun pohjalta olisi voitava ryhtyä poliittisiin toimiin silloin, kun taantumisella olisi seurauksia ja edistymisestä olisi konkreettista hyötyä. Näin voidaan viime kädessä vahvistaa Länsi-Balkanin maita koskevan laajentumispolitiikan uskottavuutta ja muutosvoimaa. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ETSK kehottaa jälleen EU:n toimielimiä ja Länsi-Balkanin maiden hallituksia huolehtimaan – työmarkkinaosapuolten täyden riippumattomuuden turvaten – siitä, että työmarkkinaosapuolet saavat paremmat yleiset valmiudet. Toimivan työmarkkinavuoropuhelun olisi oltava tärkeä osa EU-jäsenyysneuvotteluja. Komitea korostaa, että työmarkkinaosapuolia olisi kuultava järjestelmällisemmin ja hyvissä ajoin kaikista niiden kannalta merkityksellisistä säädösehdotuksista sekä strategia-asiakirjojen laatimisen kaikissa vaiheissa (12). |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ETSK kehottaa järjestämään EU:n ja Länsi-Balkanin säännöllisten huippukokousten kynnyksellä tai oheistapahtumina korkean tason kansalaisyhteiskuntakonferensseja tai -foorumeita, joissa kansalaisyhteiskunnan edustajat voivat esittää näkemyksiään huippukokouksissa käsiteltävistä aiheista (13). Tällaiset kuulemiset ovat ensiarvoisen tärkeitä neuvotteluprosessin edistymisen puolueettoman ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan seurannan varmistamiseksi. ETSK voisi osallistua kyseisiin tapahtumiin. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | ETSK toistaa suositukset, jotka se on esittänyt ”ulkosuhteet”-jaostonsa (REX) kannanotossa 6. toukokuuta 2020 pidetylle EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokoukselle (14) sekä 18. syyskuuta 2020 antamassaan lausunnossa aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos Länsi-Balkanin vihreään toimintaohjelmaan ja kestävään kehitykseen EU-jäsenyysprosessin yhteydessä” (15) (16),. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | ETSK kehottaa EU:n neuvoston nykyistä puheenjohtajavaltiota Portugalia ja varsinkin tulevaa puheenjohtajavaltiota Sloveniaa pitämään Länsi-Balkanin maita koskevan laajentumispolitiikan tärkeällä sijalla EU:n asialistalla vuonna 2021. |
| --- | --- |

1.18.

2.   EU:n laajentumisella Länsi-Balkanin alueelle on merkitystä

| 2.1. | Uskottavat liittymisnäkymät ovat muutosten tärkein kannustin ja veturi alueella, joka on jo ironista kyllä kaikilta suunnilta EU:n jäsenvaltioiden ympäröimä, ja ne vahvistavat näin kollektiivista turvallisuutta ja hyvinvointia. Liittymisnäkymät ovat keino edistää demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksien kunnioittamista, jotka ovat samalla taloudellisen yhdentymisen perusedellytyksiä ja alueellisen sovinnon ja vakauden tukipilareita. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Harjoitetun politiikan jatkaminen ja tehostaminen on näin ollen välttämätöntä EU:n uskottavuuden, suosion ja vaikutusvallan säilyttämiseksi alueella ja laajemmaltikin, erityisesti geopoliittisen kilpailun kiristyessä. Jos laajentuminen siirretään vähemmän merkittävälle sijalle EU:n painopisteiden joukossa tai prosessi hidastuu, muiden toimijoiden (etenkin Venäjän ja Kiinan), joilla ei useinkaan ole samanlaisia demokratiatavoitteita kuin EU:lla, on helpompi puuttua Balkanin alueen asioihin ja pyrkiä esimerkiksi Serbian, Montenegron ja Bosnia ja Hertsegovinan suosioon, kuten meneillään olevan pandemian aikana on jo nähty. Tällaiset ulkomaiset mahdit voivat tehdä tyhjiksi EU:n pyrkimykset taata maanosan turvallisuus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nykypäivän haasteet – esimerkiksi globalisaatio, yhteiskuntien ikääntyminen, muuttoliike, ilmastonmuutos, sosiaalinen eriarvoisuus, terrorismi, radikalisoituminen, järjestäytynyt rikollisuus, kyberhyökkäykset ja covid-19 – osoittavat, että intressien lisäksi myös EU:n ja Länsi-Balkanin alueen ongelmat käyvät yhä enemmän yksiin. EU ja Länsi-Balkan ovat näin ollen strategisesti, poliittisesti ja taloudellisesti samassa veneessä. Tämä keskinäinen riippuvuus edellyttää yhteisiä toimia, jos EU ja Länsi-Balkan haluavat menestyä nykypäivän monitahoisessa ja arvaamattomassa maailmassa (17). |
| --- | --- |

2.3.

3.   EU:n vaikutusvalta perustuu sen uskottavuuteen

| 3.1. | Ipsos-tutkimuslaitoksen vuonna 2020 tekemän kyselyn (18) mukaan ylivoimainen enemmistö (keskimäärin 82,5 %) Länsi-Balkanin alueen asukkaista puoltaa edelleen EU-jäsenyyttä. Alueen asukkaat kannattavat edelleen EU:hun liittymistä todennäköisesti siksi, että he pitävät sitä tilaisuutena saada maidensa hallintotapaan ja talouden suorituskykyyn kipeästi kaivattuja parannuksia. Ihmiset arvioivat EU:n vaikuttavan myönteisesti kansallisiin poliittisiin uudistuksiin (39,7 %) ja talousuudistuksiin (40,3 %). On myös mahdollista, että Länsi-Balkanin asukkaat yhdistävät EU:n työskentely- ja matkustusvapauteen mutta myös rauhaan ja turvallisuuteen. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ETSK on tyytyväinen ennennäkemättömään solidaarisuuteen, jota EU on osoittanut Länsi-Balkania kohtaan covid-19-pandemian aikana. Se on muun muassa antanut mahdollisuuden turvautua ja osallistua EU:n välineisiin ja foorumeihin, jotka on yleensä varattu vain EU:n jäsenvaltioille (esimerkiksi terveysturvakomitea, Euroopan lääkevirasto [EMA] ja yhteishankintasopimus). Komitea toivoo, että tällainen mahdollisuus osallistua EU:n politiikkoihin ja välineisiin jatkuu myös pandemian jälkeisenä aikana. ETSK on toisaalta huolissaan siitä, että viivästykset EU:n valmiudessa tarjota Länsi-Balkanin maille pikaisesti tarvittavia covid-19-rokotteita voivat vaikuttaa yleisessä mielipiteessä kielteisesti EU:n imagoon alueella. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Saman Ipsos-kyselytutkimuksen (2020) mukaan 52,1 % vastaajista eri puolilta Länsi-Balkanin aluetta on kuitenkin tyytymättömiä maansa etenemiseen kohti EU-jäsenyyttä ja erityisesti prosessin hitauteen. Yhä useammat länsibalkanilaiset uskovat, ettei heidän maansa koskaan liity EU:hun, ja ovat huolissaan siitä, että ”EU ei halua meitä”. Yli 44,9 % vastaajista Bosnia ja Hertsegovinassa, 42 % Serbiassa, 40,5 % Pohjois-Makedoniassa ja 36,8 % Albaniassa olettaa maansa pääsevän EU:n jäseneksi vasta vuoden 2040 jälkeen tai mahdollisesti ei koskaan (19). Tämä viittaa siihen, että EU:n nykyisin alueen kansalaisten keskuudessa nauttima suuri tuki kestää todennäköisesti vain, jos liittymisnäkymät osoittautuvat uskottaviksi. Aika, jona EU on voinut pitää Länsi-Balkanin alueelta olevien kumppaneiden Eurooppa-myönteisyyttä itsestäänselvyytenä, on siis päättymässä. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että Euroopan parlamentissa (EP) edustettuina olevien poliittisten puolueiden, EU:n jäsenvaltioiden hallitusten ja unionin toimielinten lukuisat kannat eivät aina ole samassa linjassa ja että tämä voi antaa alueelle epäloogisia ja sekavia signaaleja. Komitea on vakuuttunut tarpeesta lisätä laajentumispolitiikan muotoiluun jäsenvaltioissa osallistuvien eri toimijoiden keskinäistä johdonmukaisuutta, jotta ne voivat puhua yhtenäisellä äänellä. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EU:n toimielinten, kuten komission ja Euroopan parlamentin, olisi viestittävä paremmin ja tehtävä tiiviimpää yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, kun arvioidaan Länsi-Balkanin alueelta olevien kumppaneiden edistymistä ja laaditaan strategioita niiden auttamiseksi ja niiden tarpeisiin vastaamiseksi. Komission olisi tiivistettävä kahdenvälisiä yhteyksiä jäsenvaltioihin esimerkiksi järjestämällä ulkoministeriöiden ja kansallisten parlamenttien edustajien kanssa tapaamisia, joissa keskustellaan laajentumisesta, ja sen olisi koordinoitava toimiaan paremmin muiden EU-tason ja alueellisten toimijoiden (kuten Euroopan ulkosuhdehallinnon, neuvoston, EP:n, ETSK:n, alueiden komitean ja alueellisen yhteistyöneuvoston) sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa. Euroopan parlamentin olisi lisäksi pyrittävä parantamaan edelleen yhteistyötä EU-maiden parlamenttien kanssa ja välillä, jotta ne toimisivat yhä eurooppalaisemmin (20). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ETSK yhtyy komission päätelmään (21), että on tarpeen kiinnittää enemmän huomiota prosessin poliittiseen luonteeseen ja vahvistaa korkean tason ohjausta ja yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden taholta. Komitea korostaa myös, että tällaisen vahvemman poliittisen ohjauksen ja yhteistyön on oltava rakentavaa ja hyödyllistä ja että tehokas apu on erittäin tärkeää. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ETSK on vakuuttunut siitä, että EU:n tulee tukea Länsi-Balkanin laajentumisprosessia ja sitoutua siihen vahvasti ja näkyvästi. Ennen kaikkea on varmistettava, että toteutettujen uudistusten tuloksia esitellään asianmukaisesti ja että uudistukset parantavat ihmisten elämänlaatua. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komission olisi tehostettava ja monipuolistettava laajentumista koskevia tiedotustoimiaan paikan päällä EU:n jäsenvaltioissa ja Länsi-Balkanin alueella paikallistoimistojensa ja edustustojensa kautta mutta myös sellaisten aloitteiden avulla, joissa on mukana paikallisia sidosryhmiä ja työmarkkinaosapuolia. Länsi-Balkanin kumppaneiden luotettava viestintä mittavasta EU-tuesta sekä yleisemmin Euroopan yhdentymisen kustannuksista ja hyödyistä riippuu myös vapaiden ja elinkelpoisten tiedotusvälineiden olemassaolosta alueella. Tästä syystä komission olisi vaadittava painokkaasti, että Länsi-Balkanin kumppanit kunnioittavat tiedotusvälineiden vapautta, ja investoitava alan kehittämiseen ja saattamiseen kestävälle pohjalle. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Alueen demokratian lujittaminen on ehdoton vaatimus

| 4.1. | Ipsos-tutkimuslaitoksen kyselyssä (2020) ilmeni, että ihmiset ovat tyytymättömiä nimenomaan kansallisiin päättäjiin ja instituutioihin. Vastaajilla eri puolilta aluetta on vahvoja epäilyksiä johtajien todellisesta sitoutumisesta EU-jäsenyyden edistämiseen, ja he pitävät valtioelimiä korruptoituneina ja huonosti toimivina (22). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vaikuttaa siltä, että demokraattisten perustuslakien hyväksyminen ja EU:n tiukat demokratiaa koskevat ehdot eivät ole hävittäneet Länsi-Balkanilta epävirallisia valtarakenteita, pyrkimyksiä vaikuttaa valtiovallan toimiin ja klientelismiä, vaan ne ovat itse asiassa vahvistaneet kyseisiä ilmiöitä (23). Demokraattisten instituutioiden heiveröisyys ja itsevaltaisuuteen pyrkivien vallanpitäjien nousu Länsi-Balkanilla saattavat heikentää oikeusvaltion tasoa, oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja tiedotusvälineiden vapautta näissä maissa. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EU:n ei pitäisi tehdä myönnytyksiä alueen sellaisille poliittisille päättäjille, jotka selvästi väistelevät sitoutumista demokratiaan. Sen merkitys, että komissio viittaa vuoden 2018 Länsi-Balkan-strategiassaan (24) pyrkimyksiin ”vaikuttaa valtiovallan toimiin” tai että eri maita arvioidaan kriittisesti vuosikertomuksissa, vesittyy pahasti, jos alueelle matkustavat EU:n virkamiehet tai jäsenvaltioiden poliittiset päättäjät eivät puhu samaan sävyyn (25). Ellei saada aikaan demokratiasääntöjä, joilla pystytään vaikuttamaan valtamonopoleihin, puolueorganisaatioihin ja kilpailuun tai epävirallisiin käytäntöihin, Länsi-Balkanin maiden päättäjät eivät todennäköisesti välitä EU:n demokratiavaatimuksista, sillä juuri niiden sivuuttaminen pönkittää heidän valta-asemaansa. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EU:n toimielinten pyrkimykset parantaa liittymisprosessin avulla demokratian laatua Länsi-Balkanilla tehostuisivat huomattavasti, jos nykyisten jäsenvaltioiden demokraattisista uudistuksista keskusteltaisiin ja niitä käsiteltäisiin yhdessä EU:n jäseneksi haluavien maiden kanssa. Tiukkojen demokratiaa koskevien ehtojen soveltaminen useiden vuosien ajan Länsi-Balkanin ehdokasmaihin on tuottanut runsaasti tietämystä ja käytännön kokemusta siitä, mikä auttaa ja mikä ei auta saamaan liikkeelle kansallisia hallintouudistuksia. Länsi-Balkanin kumppaneilla olisi näin ollen annettavaa EU:n keskusteluihin oikeusvaltioperiaatteen, tiedotusvälineiden vapauden ja kansalaisyhteiskunnan suojelusta esimerkiksi Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin yhteydessä (26). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EU:n olisi myös otettava huomioon, että neuvostossa yleistyvä käytäntö evätä luvatut palkkiot, vaikka alueella on saavutettu konkreettista edistystä, laimentaa alueen päättäjien intoa toteuttaa EU:n edellyttämiä uudistuksia ja uhkaa vieroittaa jopa Länsi-Balkanin uudistusmielisimmät ja konsensushakuisimmat poliittiset johtajat. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Haavoittuva sosioekonominen tilanne

| 5.1. | ETSK on tyytyväinen siihen, että on hyväksytty talous- ja investointisuunnitelma (27), jonka avulla pyritään vauhdittamaan pitkän aikavälin elpymistä, edistämään talouskasvua ja tukemaan uudistuksia, joita eteneminen kohti EU-jäsenyyttä edellyttää, kuten Länsi-Balkanin lähentämistä EU:n sisämarkkinoihin. Suunnitelman tavoitteena on hyödyntää alueen käyttämätön taloudellinen potentiaali ja merkittävät mahdollisuudet lisätä alueen sisäistä taloudellista yhteistyötä ja kauppaa. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ETSK on vakuuttunut siitä, että kaikki nämä komission toimet ovat erittäin myönteisiä ja antavat kyseiselle politiikalle todennäköisesti merkittävän sysäyksen. Todellinen tilanne on kuitenkin edelleen haastava (sitkeät ongelmat tuodaan hyvin esiin komission viimeisimmässä EU:n laajentumispolitiikkaa koskevassa tiedonannossa ja siihen liittyvissä vuotuisissa maaraporteissa (28)). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Covid-19-pandemia on toki aiheuttanut suuria häiriöitä tavaroiden ja palvelujen tarjontaan ja kysyntään, vähentänyt tuotantoa ja lisännyt työttömyyttä sekä sosiaalista ahdinkoa, mutta alueen taloushuolet ovat alkaneet jo ennen koronaviruskriisiä. Taloudellinen ja sosiaalinen lähentyminen EU:hun henkeä kohti lasketun BKT:n suhteen on ollut vuonna 2008 puhjenneen finanssi-, talous- ja sosiaalikriisin jälkeen hyvin hidasta tai olematonta. Koska alueella ei ole kyetty vauhdittamaan talouskehitystä korjaamalla rakenteellisia ongelmia, kuten julkisten ja yksityisten investointien puutetta tai väestön nopean ikääntymisen ongelmaa, länsibalkanilaiset ovat joutuneet toteamaan, että tulevaisuudessa siintää armoton köyhyys. Pandemia on vain pahentanut näitä sosioekonomisia ongelmia, minkä vuoksi vaarana on, että keskelle Eurooppaa syntyy käytännössä alikehittyneisyyden saareke (29). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ETSK korostaa, että tehostetun taloudellisen yhteistyön ja alueen sisäisen kaupan on autettava luomaan kunnollisia, turvallisia ja laadukkaita työpaikkoja ja vähentämään sosiaalista eriarvoisuutta eivätkä ne saa perustua epäreiluun kilpailuun ja sosiaaliseen polkumyyntiin. EU:n pitäisikin antaa Länsi-Balkanin talousalueelle ja Länsi-Balkanin maiden liitettävyysohjelmalle enemmän taloudellista ja teknistä tukea, jotta voidaan edistää kaupan vapauttamista ja alueen yhdentymistä (30) ja ehkäistä alueen riippuvuutta EU:n ulkopuolisista valtioista. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Länsi-Balkanilta olevilla kumppaneilla on merkittävää käyttämätöntä taloudellista potentiaalia ja huomattavia mahdollisuuksia lisätä alueen sisäistä taloudellista yhteistyötä ja kauppaa. Vaikka kasvu on kiihtynyt, työpaikkoja on syntynyt ja tulot ovat kasvaneet viime vuosina jonkin verran, maat ovat edelleen jäljessä talousrakenteidensa uudistamisessa ja kilpailukyvyn parantamisessa. Niiden työttömyysaste, erityisesti nuorten parissa, on yhä korkea, osaamisen tarjonnan ja kysynnän epäsuhta on merkittävä, epävirallisen talouden osuus on pysynyt suurena, aivovuoto on ongelma, naisten työvoimaosuus on pieni ja innovointi on vähäistä (31). ETSK ehdottaa, että harkittaisiin mahdollisuutta soveltaa EU-jäsenyyden ehtojen täyttymisen arvioinnissa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita (32). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ETSK pitää erittäin tärkeänä parantaa alueen koulutusjärjestelmien laatua ja tarkoituksenmukaisuutta sekä tiivistää työnantajien ja oppilaitosten välisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Investointiympäristö on säilynyt pitkälti muuttumattomana. Sille ovat ominaisia oikeusvaltion heikkous, riittämätön valtiontukien valvonta, syvään juurtunut harmaa talous, yritysten vaikeudet saada rahoitusta sekä matala alueellisen yhdentymisen ja yhteenliitettävyyden taso. Valtio puuttuu edelleen talouteen. Infrastruktuuria on parannettava toden teolla, ja investoinnit olisi kanavoitava yhden hankejatkumon kautta ja niiden olisi oltava yhdenmukaisia EU:n kanssa sovittujen painopisteiden kanssa. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | ETSK muistuttaa, että Länsi-Balkanin alue on erittäin altis ilmastonmuutoksen vaikutuksille, jotka voivat aiheuttaa haittaa kansanterveydelle ja taloudelle, ja että väestön ja erityisesti lasten ja nuorten elämänlaatua on kohennettava nopeasti siirtymällä oikeudenmukaisella tavalla vihreämpään malliin noudattaen periaatetta, jonka mukaan ketään ei saa jättää muista jälkeen (33). Länsi-Balkanilla on nähtävissä useita ilmastonmuutoksen kannalta huolestuttavia suuntauksia, kuten suuri riippuvuus kiinteistä fossiilisista polttoaineista. Tarjolla on kuitenkin myös paljon mahdollisuuksia, kuten uusiutuvan energian potentiaalia ja runsaasti biologista monimuotoisuutta. Länsi-Balkanin sisällyttäminen vihreän kehityksen ohjelmaan on tärkeää ja välttämätöntä paitsi siksi, että ilmastonmuutos ei tunne kansallisia tai fyysisiä rajoja, myös siksi, että se on merkityksellistä ihmisten hyvinvoinnin ja terveyden kannalta ja on Länsi-Balkanin kansalaisille konkreettinen EU:n tarjoama hyöty (34). |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EU:n olisi määritettävä Länsi-Balkanin kumppanimaiden taloutta edistävät keskeiset alat, pk-yrityksiä ja maatalouselintarvikealaa unohtamatta, ja investoitava niihin. EU:n olisi myös varmistettava, ettei alueelle asetettavilla vaatimuksilla tukahduteta näiden alojen kehitystä kohdistamalla niihin toimenpiteitä, jotka ovat tällä hetkellä Länsi-Balkanin maille liian rajoittavia. Rima olisi tämän sijasta asetettava kyseisissä maissa saavutetun edistyksen mukaan ja siten, että kasvu on mahdollista. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | ETSK on iloinen 3,3 miljardin euron rahoituspaketista, jonka EU on kohdentanut Länsi-Balkanin maiden kansalaisten ja yritysten auttamiseen, mutta sen yhteydessä on varmistettava, että varat kanavoidaan asianmukaisesti ja että investointien hyödyt tavoittavat ihmiset tukirahoituksen perustavoitteiden mukaisesti. Komitea katsoo, että covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen yhteydessä tulee edistää alueen taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä vihreitä toimintapolitiikkoja ja että vihreän siirtymän on oltava erottamaton osa kattavaa ja tulevaisuuteen suuntautuvaa Länsi-Balkanin elpymissuunnitelmaa. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolten aktiivinen osallistuminen taloudellisten, sosiaalisten ja muiden uudistusten suunnitteluun ja toteuttamiseen (mm. edistämällä työehtosopimusneuvotteluja) ja myös muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden aktiivinen osallistuminen tähän voivat osaltaan vauhdittaa merkittävästi taloudellista ja sosiaalista lähentymistä etenkin covid-19-pandemian jälkeen. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Komission kehotus lisätä varojen käytön ja uudistusten täytäntöönpanon avoimuutta on tervetullut, mutta ei ole selvää, katsooko komissio kansalaisyhteiskunnan kuuluvan ”tärkeimpiin sidosryhmiin”. Kansalaisyhteiskuntaa ei itse asiassa juuri mainita komission vuonna 2020 antamissa Länsi-Balkania koskevissa tiedonannoissa, mikä on valitettavaa. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Alueellinen yhteistyö

| 6.1. | ETSK pitää alueellista yhteistyötä keskeisenä tekijänä pyrittäessä kohentamaan elintasoa Länsi-Balkanilla. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Sekä Poznańissa vuonna 2019 pidetty Länsi-Balkanin huippukokous että Zagrebissa toukokuussa 2020 pidetty EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokous tarjosivat alueen johtajille mahdollisuuden sopia kunnianhimoisen vihreän ja digitaalisen siirtymän jatkamisesta ja yhteyksien kehittämisestä edelleen kaikilla osa-alueilla: liikenteessä, energia-alalla sekä digitaaliyhteyksien ja ihmisten välisten yhteyksien osalta. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ETSK on samaa mieltä siitä, että vihreä toimintaohjelma, talous- ja investointisuunnitelma, talouden rakennemuutokseen liittyvät toimet, investoinnit matkailuun ja energia-alalle sekä digitalisaatio ovat erittäin tärkeitä alueen kehitykselle ja vakaudelle. Komitea muistuttaa kuitenkin tarpeesta tarjota laadukkaita ja kunnollisia työpaikkoja, joissa työntekijät voivat työskennellä turvallisesti, jotka takaavat työntekijöille taloudellisen ja sosiaaliturvan ja joista on ihmisille hyötyä. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | ETSK katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Länsi-Balkanin maiden kilpailukykyyn, osallistavaan kasvuun, elintasoon, kestävään kehitykseen, yhteyksiin ja digitalisaatioon. Yrittäjyysvalmiudet ja innovointi ovat niin ikään olennaisen tärkeitä alueen ja paikallistalouksien elpymisen kannalta. Komitea suosittaakin, että EU:n liittymistä valmistelevaa tukea käytetään entistä enemmän startup-yritysten tukemiseen, yrittäjyyskoulutuksen edistämiseen ja älykkäiden talousstrategioiden tehostamiseen Länsi-Balkanin alueella sekä tarvittaviin infrastruktuuri-investointeihin. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ympäristöpolitiikan alalla EU:n painopisteenä on fossiilisten energialähteiden asteittainen poistaminen käytöstä ja korvaaminen uusiutuvilla energialähteillä. Länsi-Balkanin kumppanit, erityisesti Serbia, ovat kuitenkin ottaneet Kiinan tarjoamia lainoja sellaisten uusien lämpövoimaloiden rakentamiseksi, joissa poltetaan halpaa ja tehotonta hiiltä, tekemättä ympäristövaikutusten arviointeja (35). Tämän seurauksena Belgrad, Skopje ja Sarajevo kilpailevat aina kylminä talvikuukausina energiankulutuksen kasvaessa maailman saastuneimman kaupungin tittelistä (36). On turvallista olettaa, että jos aluetta pyydettäisiin antamaan muun muassa Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin yhteydessä panoksensa EU:n toimiin vihreän siirtymän hahmottelemiseksi, tällaiset hankkeet eivät tulisi kysymykseen (37). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | ETSK on tyytyväinen siihen, että Poznańissa pidetyssä Länsi-Balkanin huippukokouksessa hyväksyttiin korkeakoulututkintotodistusten tunnustamista koskeva julistus, jossa esitetään malli ulkomailla suoritettujen korkeakoulututkintojen ja opintojaksojen automaattiseksi tunnustamiseksi. Komitea pitää kuitenkin tarpeellisena tehostaa ammattipätevyyden vastavuoroisen tunnustamisen edistämistoimia, jotta saataisiin aikaan yhdennetymmät työmarkkinat ja pystyttäisiin tarjoamaan alueen nuorille heidän kipeästi tarvitsemiaan mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | ETSK korostaa sen merkitystä, että pyritään lisäämään yhteistyötä ja rajatylittäviä kumppanuuksia EU:n jäsenvaltioiden ja Länsi-Balkanin alueella olevien kumppaneiden välillä paitsi valtionhallinnon tasolla myös alue- ja paikallistasolla sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tasolla (38). |
| --- | --- |

6.7.

7.   Kansalaisyhteiskunta keskeisellä sijalla liittymis- ja lainsäädäntäprosessissa

| 7.1. | ETSK kehottaa tunnustamaan tarkistettujen menettelytapojen yhteydessä selvemmin järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan roolin. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, ettei kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rahoitusta aiota vähentää maiden puutteellisen edistymisen takia, mutta se joutuu harmikseen toteamaan, että kansalaisyhteiskunnalle annetaan tiedonannossa (39) liian vähän tunnustusta, varsinkin kun otetaan huomioon Länsi-Balkanin erityinen poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen konteksti, jossa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista demokraattisiin uudistuksiin olisi lisättävä. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | ETSK kannattaa etenkin sitä uusiin menettelytapoihin liittyvää käytäntöä, että neuvotteluluvuista muodostetaan ryhmiä, ja korostaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on ensiarvoisen tärkeä rooli kaikissa neuvottelulukuryhmissä, erityisesti ”Perusasiat”- ja ”Vihreä toimintaohjelma ja kestävät yhteydet” -ryhmissä. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Kansalaisyhteiskuntaa arvioidaan poliittisten kriteerien puitteissa yhä erikseen yhtenä demokratian neljästä tukipilarista. Kuten aiemmissakin kertomuksissa, arvioinnin perusteellisuus vaihtelee kuitenkin maittain eikä siinä viitata johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti ohjeisiin EU:n tuesta kansalaisyhteiskunnalle laajentumismaissa vuosina 2014–2020 (Guidelines for EU Support to civil society in enlargement countries, 2014–2020) (40), vaikka ne tarjoavat välineen yksityiskohtaiseen seurantaan. Koska strateginen johdonmukaisuus, selkeä seurantakehys ja poliittinen sitoutuminen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan voimakkaampaan tukemiseen laajentumismaissa eivät toteudu, EU ei kykene antamaan poliittista tukea, jota kansalaisyhteiskunnan organisaatiot niin kipeästi tarvitsevat, puhumattakaan selkeistä ohjeista maiden hallituksille (41). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | ETSK katsoo, että ansioihin perustuvassa toimintamallissa ei voida määrittää tosiasiallisia ansioita eikä tällaista mallia voida pitää täydellisenä ilman kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kattavampaa osallistumista ja niiden suorittamaa alueen kumppanien poliittisen tilanteen objektiivista seurantaa. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | ETSK kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan EU-rahoituksen täytäntöönpanomekanismien olisi tarjottava selkeä perusta kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien puolustamiselle ja siihen kohdistuviin välittömiin uhkiin vastaamiselle. Tämän saavuttamiseksi olisi ratkaisevan tärkeää investoida kansalaiskasvatukseen, suotuisampaan toimintaympäristöön, kansalaisyhteiskunnan infrastruktuuriin ja yhteisiin toimiin. Kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumiseen voitaisiin puuttua tehokkaasti soveltamalla äskettäin käyttöön otettua tuloksellisuuden periaatetta ja tukemalla siten kansalaisyhteiskunnan toimintaa. Sen sijaan, että määrärahoja yksinkertaisesti vedettäisiin pois mailta, joiden demokraattinen kehitys on heikentynyt, varat voitaisiin kohdentaa uudelleen kansalaisyhteiskunnan tukeen, jonka turvin on tarkoitus torjua demokratian taantumista kyseisessä maassa (42). |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EU:n toimielimet voivat hyödyntää paikallisten kansalaisyhteiskuntien resursseja ja käyttää alueella toimivia EU:n edustustoja apuna Länsi-Balkanin kumppanimaiden kansalaisten saamiseksi liikkeelle. Heille tulee antaa mahdollisuus osallistua foorumeihin, joilla EU:n kansalaiset voivat vaihtaa näkemyksiä Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin aikana. Se, että Länsi-Balkanin nuoret ja/tai tavalliset kansalaiset voisivat osallistua konferenssin yhteydessä järjestettäviin EU:n laajuisiin kansalaistapahtumiin, olisi merkittävä investointi alueen sosiaaliseen pääomaan ja lisäisi Länsi-Balkanin maiden paikallistason tietoisuutta EU-asioista ja niiden merkityksestä oman maan kannalta. Se edistäisi myös EU:n ja Länsi-Balkanin alueen ihmisten välisiä yhteyksiä ja parantaisi osallistumisen ansiosta valistuneempien kansalaisten kykyä pitää maidensa poliittinen eliitti ruodussa EU-jäsenyysprosessiin liittyvissä kysymyksissä (43). |
| --- | --- |

7.6.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 57 final (5. helmikuuta 2020), Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille; COM(2020) 641 final (6. lokakuuta 2020), Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma; COM(2020) 660 final – {SWD(2020) 350 final} – {SWD(2020) 351 final} – {SWD(2020) 352 final} – {SWD(2020) 353 final} – {SWD(2020) 354 final} – {SWD(2020) 355 final} – {SWD(2020) 356 final} (6. lokakuuta 2020), Vuoden 2020 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta.

1

(2)  Zagrebin julistus, 6. toukokuuta 2020.

2

(3)  ETSK:ssa vakiintuneen terminologian mukaisesti käsitteet ”kansalaisyhteiskunta” ja ”kansalaisyhteiskunnan organisaatiot” kattavat tässä lausunnossa työmarkkinaosapuolet (eli työnantaja- ja ammattijärjestöt) sekä kaikenlaiset muut valtiovallasta riippumattomat toimijat (ks. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja Euroopan yhdentyminen Länsi-Balkanilla – haasteita ja painopisteitä”(EUVL C 262, 25.7.2018, s. 15).

3

(4)  COM(2020) 57 final (5. helmikuuta 2020).

4

(5)  Neuvoston päätelmät laajentumisesta sekä vakautus- ja assosiaatioprosessista – Pohjois-Makedonian tasavalta ja Albanian tasavalta, 25. maaliskuuta 2020.

5

(6)  Cvijic, Srdjan; Kirchner, Marie Jelenka; Kirova, Iskra & Nechev, Zoran (2019), From enlargement to the unification of Europe: Why the European Union needs a Directorate General Europe for future Members and Association Countries, Open Society Foundations.

6

(7)  Stratulat, Corina & Lazarević, Milena (2020), The Conference on the Future of Europe: Is the EU still serious about the Balkans?, EPC Discussion Paper, European Policy Centre, Bryssel.

7

(8)  Edellä mainittu Stratulat ym. (2019), s. 113.

8

(9)  Edellä mainittu Stratulat ja Lazarević (2019).

9

(10)  COM(2019) 640 final (11. joulukuuta 2019), Euroopan vihreän kehityksen ohjelma.

10

(11)  SWD(2020) 223 final {COM(2020) 641 final} (6. lokakuuta 2020), Guidelines for the Implementation of the Green Agenda for the Western Balkans accompanying the Economic and Investment Plan for the Western Balkans.

11

(12)  Länsi-Balkanin seitsemännen kansalaisyhteiskuntafoorumin loppujulistus, Tirana (Albania) 16.–17. huhtikuuta 2019.

12

(13)  Länsi-Balkanin alueen taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsitelleen korkean tason konferenssin päätelmät, Sofia (Bulgaria) 15. toukokuuta 2018.

13

(14)  ETSK:n panos 6. toukokuuta 2020 pidettyyn EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokoukseen (julkaistu 28. huhtikuuta 2020).

14

(15)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 114.

15

(16)  Ks. myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot aiheista ”Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja Euroopan yhdentyminen Länsi-Balkanilla – haasteita ja painopisteitä” (EUVL C 262, 25.7.2018, s. 15) ja ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta” (EUVL C 110, 22.3.2019, s. 156).

16

(17)  Edellä mainittu Stratulat ym. (2019).

17

(18)  European Fund for the Balkans -säätiön neuvoa-antavalle ryhmälleen ”Balkan Euroopassa” (Balkans in Europe Policy Advisory Group, BiEPAG) lokakuussa 2020 tilaama kyselytutkimus, jossa olivat mukana alueen kaikki kuusi maata ja joka perustui kansallisesti edustavaan otokseen: vähintään tuhat yli 18-vuotiasta vastaajaa, joita haastateltiin puhelimitse tai verkon välityksellä.

18

(19)  Stratulat, Corina; Kmezić, Marko; Tzifakis, Nikolaos; Bonomi, Matteo & Nechev, Zoran (2020), Between a rock and a hard place: Public opinion on integration in the Western Balkans, Balkans in Europe Policy Advisory Group (BiEPAG).

19

(20)  Balfour, Rosa & Stratulat, Corina (2015) (toim.), EU member states and enlargement towards the Balkans, EPC Issue Paper No. 79, European Policy Centre, Bryssel, s. 234.

20

(21)  COM(2018) 65 final (6. helmikuuta 2018), Uskottavat jäsenyysnäkymät ja EU:n tehostettu sitoumus Länsi-Balkanin maille.

21

(22)  Edellä mainittu Stratulat ym. (2020), s. 5.

22

(23)  Richter, Solveig & Wunsch, Natasha (2020), ”Money, power, glory: the linkages between EU conditionality and state capture in the Western Balkans”, Journal of European Public Policy 27(1), s. 41–62.

23

(24)  COM(2018) 65 final (6. helmikuuta 2018).

24

(25)  Edellä mainittu Stratulat ym. (2020), s. 7.

25

(26)  Edellä mainittu Stratulat ja Lazarević (2019).

26

(27)  COM(2020) 641 final (6. lokakuuta 2020), Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma.

27

(28)  COM(2020) 660 final {SWD(2020) 350 final} – {SWD(2020) 351 final} – {SWD(2020) 352 final} – {SWD(2020) 353 final} – {SWD(2020) 354 final} – {SWD(2020) 355 final} – {SWD(2020) 356 final} (6. lokakuuta 2020), Vuoden 2020 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta.

28

(29)  Bonomi, Matteo & Reljić, Dušan (2017), The EU and the Western Balkans: so near and yet so far, SWP Comments -sarjan julkaisu, Stiftung Wissenschaft und Politik (SWP).

29

(30)  Edellä mainittu Stratulat ym. (2019), s. 113, ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos Länsi-Balkanin vihreään toimintaohjelmaan ja kestävään kehitykseen EU-jäsenyysprosessin yhteydessä” (oma-aloitteinen lausunto) (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 114).

30

(31)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja Euroopan yhdentyminen Länsi-Balkanilla – haasteita ja painopisteitä” (EUVL C 262, 25.7.2018, s. 15).

31

(32)  Ks. edellinen alaviite.

32

(33)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 114.

33

(34)  Ks. edellinen alaviite.

34

(35)  Matkovic Puljic, Vlatka; Jones, Dave; Moore, Charles; Myllyvirta, Lauri; Gierens, Rosa; Kalaba, Igor; Ciuta, Ioana; Gallop, Pippa & Risteska, Sonja (2019), Chronic coal pollution – EU action on the Western Balkans will improve health and economies across Europe, Health and Environment Alliance, Bryssel, s. 18.

35

(36)  Ks. esimerkiksi European Western Balkans -verkkoportaalin artikkeli Sarajevo and Belgrade among the most polluted world capitals, 13. tammikuuta 2020, ja Bateman, Jessica, The young people fighting the worst smog in Europe, BBC, 2. heinäkuuta 2020.

36

(37)  Edellä mainittu Stratulat ja Lazarević (2019).

37

(38)  Hyviä esimerkkejä tällaisesta yhteistyöstä ovat mm. Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskeva EU:n strategia (EUSAIR), Tonavan aluetta koskeva EU:n strategia (EUSDR), Slovenian, Kroatian ja Kaakkois-Euroopan kaupunkien verkosto ”CIVINET Slo-Cro-SEE”, Balkanin maaseudun kehittämisverkosto (BRDN), Länsi-Balkanin kuuden maan kauppakamarien yhteinen investointifoorumi (WB6 CIF) ja alueellinen ammattiliittojen neuvosto Solidarnost.

38

(39)  COM(2020) 57 final (5. helmikuuta 2020), Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille.

39

(40)  Ohjeet EU:n tuesta kansalaisyhteiskunnalle laajentumismaissa vuosina 2014–2020 (englanniksi).

40

(41)  BCSDN Background Analysis of the Enlargement Package 2020: Should Civil Society Be Satisfied with Just Being Acknowledged?, lokakuu 2020.

41

(42)  BCSDN Feedback on the Consultation of CSOs in the Preparation of IPA III, 22. huhtikuuta 2020.

42

(43)  Edellä mainittu Stratulat ja Lazarević (2020), s. 7.

43

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/98 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/98

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja Euroopan keskuspankille – Järjestämättömien lainojen käsittely covid-19-pandemian jälkeen”

(COM(2020) 822 final)

(2021/C 220/15)

| Esittelijä: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Kęstutis KUPŠYS

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 10.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon nro | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 246/2/11 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 24.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

10.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon nro

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

246/2/11

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | ETSK suhtautuu myönteisesti komission uuden järjestämättömiä lainoja koskevan toimintasuunnitelman (tiedonanto) esittämiseen mutta pitää valitettavana, että siinä ei ole juurikaan uusia covid-19-pandemian aikaan sopivia ehdotuksia, minkä vuoksi Eurooppa joutuu toimimaan poikkeuksellisena aikana tavanomaisia aikoja varten laadittujen sääntöjen perusteella. Komitea kehottaa puuttumaan ensisijaisesti järjestämättömien lainojen perimmäisiin syihin, jotta voidaan estää tällaisten lainojen tuleva kasvu, ja ehdottaa myös maksukyvyttömyyden määrittelyn huolellista tarkistamista ja väliaikaista mukauttamista, jotta eurooppalaiset kotitaloudet ja yritykset saisivat mahdollisuuden pehmeään laskuun. ETSK toteaa, että raha- ja finanssipolitiikan sekä rahoitusalan sääntelyn tulee olla vallitsevassa covid-19-kriisissä todellisten olosuhteiden mukaista. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Järjestämättömien lainojen perimmäisiin syihin puuttuminen on ensiarvoisen tärkeää. ETSK korostaa, että niin kotitalouksien kuin pk-yritystenkin järjestämättömien lainojen määrän kasvaminen suureksi voidaan välttää tehokkaimmin pyrkimällä jatkuvasti parantamaan kilpailukykyä, keskittymällä liiketoiminnan jatkuvuuteen ja talouden elpymiseen, rakentamalla vankat sosiaaliturvajärjestelmät, torjumalla köyhyyttä, ylivelkaantumista ja työttömyyttä, takaamalla riittävät palkat ja toteuttamalla kriisiaikoina vastasyklisiä talouspoliittisia toimenpiteitä. Näin toimien voidaan ylläpitää ja vahvistaa rahoitusmarkkinoiden vakautta ja talouden häiriönsietokykyä ja puuttua samanaikaisesti köyhyyteen ja suureen eriarvoisuuteen. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ETSK katsoo, että covid-19-pandemiaa edeltäviä järjestämättömiä lainoja olisi käsiteltävä hyvin eri tavalla kuin sen puhkeamisen jälkeisiä (covid-19-pandemian aiheuttamia) järjestämättömiä lainoja, koska olosuhteet olivat ennen maaliskuuta 2020 täysin erilaiset kuin sen jälkeen. Komitea ehdottaakin, että maksukyvyttömyyden määrittelyä koskevia Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) ohjeita tarkistetaan huolellisesti, kohdennetusti ja ehdottoman väliaikaisesti, ja suosittaa lisäksi, että EPV:n ohjeet lainojen maksulykkäyksistä pysyvät voimassa niin kauan kuin on tarpeen. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ETSK kehottaa toteuttamaan samaan aikaan luottolaitoksille tarkoitettujen tukitoimien kanssa sellaisille lainanottajille suunnattuja julkisia tukitoimenpiteitä, jotka ovat joutuneet vaikeuksiin yksinomaan pandemian vuoksi. Tässä tilanteessa suositeltavia toimenpiteitä olisivat mm. lykkäykset, joiden erääntymisaika on yhdestä kolmeen vuotta, korkotuki, velkojen uudelleenjärjestely edullisemmiksi luottotyypeiksi ja velkamoratoriot silloin kun ne ovat mahdollisia. Komitea kannattaa tällaisia sisäisiä velkajärjestelyjä. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ETSK huomauttaa, että tarvetta luoda järjestämättömille lainoille EU:n laajuiset, rajatylittävät markkinat on yliarvioitu. Komitea on siksi huolissaan suunnitelmista myöntää velkojen perijöille EU:n laajuinen toimilupa ilman asianmukaista valvontaa sekä niiden kotimaassa että vastaanottavassa maassa. Tämä voisi olla perusteltua vain, jos vastapainoksi toteutetaan joukko toimenpiteitä, joilla autetaan suojelemaan vaikeuksiin joutuneita lainanottajia – EU:n laajuinen kuluttajansuojastandardi velkojen perintään. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Toinen toimintasuunnitelman pilari liittyy ehdotukseen tuomioistuinten ulkopuolisesta nopeutetusta vakuuksien täytäntöönpanosta (accelerated extrajudicial collateral enforcement, AECE), joka rajoittuu tiukasti yrityslainoihin ja jota sovelletaan vain, jos osapuolet ovat sopineet siitä etukäteen vapaaehtoisesti lainasopimuksen tekemisen yhteydessä. ETSK toteaa, että AECE voisi tarjota velallisten kannalta tasapainoisen ratkaisun, mutta katsoo, että tuomioistuinten ulkopuolisesta täytäntöönpanosta ei saa tulla lainasopimuksissa oletusarvoa. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ETSK kehottaa painokkaasti olemaan sulauttamatta järjestämättömien lainojen ongelmaa – joka kuvastaa laajalle levinnyttä talouden ilmiötä – kysymyksiin, jotka liittyvät rahoitusvakauden säilyttämiseen. Pankkisektorin moraalisen ja toiminnallisen eheyden säilyttämiseksi näitä kahta asiaa olisi käsiteltävä erikseen. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ETSK vaatii, että mahdollisuus myydä järjestämättömiä lainoja omaisuudenhoitoyhtiöille (joita kutsutaan myös roskapankeiksi) pysyy poikkeustapauksena ja että etusijalle asetetaan luottolaitosten ja lainanottajien kahdenväliset velkajärjestelysopimukset, jolloin ratkaisussa olisi keskityttävä liiketoiminnan jatkuvuuteen ja talouden elpymiseen. Komitea korostaa, että ennalta varautuva pääomapohjan vahvistaminen merkitsee julkisrahoitteisena todennäköisesti aina julkisten varojen siirtoa pois muista, sosiaalisesti ja taloudellisesti hyödyllisemmistä käyttötarkoituksista. ETSK korostaa myös, että ennaltavarautumistoimenpiteisiin on turvauduttava aina mitä vastuullisimmin, jotta vältettäisiin moraalikato eikä päädyttäisi pelastamaan pankkeja julkisin varoin yhteiskunnan kustannuksella. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Nykytilanteessa, jossa potentiaalisesti elinkelpoiset yritykset saattavat joutua maksuvaikeuksiin, vaikka ne olivat ennen covid-19-kriisiä luottokelpoisia, ETSK ehdottaa maksukyvyttömyyden määrittelyä koskevien EPV:n ohjeiden huolellista tarkistamista. Siten voitaisiin antaa covid-19-kriisin takia vaikeuksiin joutuneille velallisille mahdollisuus toipua ennen kuin niiden lainat luokitellaan järjestämättömiksi. Komitea tähdentää kuitenkin, että tällaisten muutosten on oltava ehdottoman väliaikaisia, ne eivät saa haitata pankkien suorittamaa yksityiskohtaista ja täsmällistä luottoriskien tunnistamista ja raportointia ja niitä tehtäessä tulee ottaa huomioon perustava tarve varmistaa pankkisektorin vakaus ja vakavaraisuus. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ETSK kehottaa pitämään yleisesti ottaen tiukasti kiinni vakavaraisuusvaatimuksista – myös järjestämättömiä lainoja koskevasta varautumisjärjestelyasetuksesta. Näin varmistetaan, että pankeilla on täydet edellytykset selviytyä tappioista, ja vähennetään sen todennäköisyyttä, että tulevaisuudessa joudutaan turvautumaan julkisiin toimiin (kuten ”ennalta varautuvaan pääomitukseen”) ja pelastamaan pankkeja veronmaksajien kustannuksella. Maksukyvyttömyyden määrittelyyn ja järjestämättömiä lainoja koskeviin varautumisjärjestelyihin voitaisiin kuitenkin harkita ja soveltaa väliaikaista joustoa covid-19-kriisin vaikutusten lieventämiseksi. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Taustatietoa

| 2.1. | Euroopan komission joulukuussa 2020 julkistaman järjestämättömiä lainoja koskevan toimintasuunnitelman (1) avulla pyritään estämään se, että järjestämättömät lainat lisääntyisivät tulevaisuudessa kaikkialla Euroopan unionissa covid-19-kriisin seurauksena. Lainasta tulee järjestämätön silloin, kun sen takaisinmaksu on epätodennäköistä tai kun maksut ovat 90 päivää myöhässä. Euroopan keskuspankki arvioi, että vakavassa skenaariossa, jossa elpyminen pitkittyy ja on hyvin heikkoa, euroalueen pankkien hallussaan pitämien järjestämättömien lainojen kokonaismäärä voisi pandemian vuoksi nousta jopa 1,4 biljoonaan euroon (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Heinäkuussa 2017 julkistettu järjestämättömien lainojen käsittelyä koskeva EU:n toimintasuunnitelma (3) auttoi muutaman seuraavan vuoden aikana puuttumaan järjestämättömiin lainoihin ja pysäyttämään niiden kertymisen pankkeihin. Tätä seurasi tiedonanto pankkiunionin valmiiksi saamisesta (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Maaliskuussa 2018 Euroopan komissio antoi lainsäädäntöehdotuksen (5), jonka tavoitteena on edistää järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoiden kehittämistä EU:ssa. Ehdotettu direktiivi tähtää siihen, että pankit voisivat myydä järjestämättömien lainojen salkkunsa helposti ulkopuolisille sijoittajille kaikkialla EU:ssa. Ehdotukseen sisältyy myös uusi menettely ”tuomioistuinten ulkopuolinen nopeutettu vakuuksien täytäntöönpano”. Direktiiviluonnoksen käsittely on yhä kesken, vaikka nämä kaksi asiaa on lohkottu eri säädöksiin. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Covid-19-pandemian puhjettua komissio reagoi nopeasti toteuttamalla toimenpiteitä, joilla autetaan pankkisektoria selviytymään odotettavissa olevasta järjestämättömien lainojen kertymisestä. Huhtikuussa 2020 hyväksytty pankkipaketti on jo tarjonnut pankkisektorille merkittävästi lyhyen aikavälin tukea (6). Se sisältää mm. säännöt lainanottajan takaisinmaksukyvyttömyyden riskin arvioinnista pankeissa sekä järjestämättömien lainojen luokitteluun ja myöhästyneiden takaisinmaksujen tilinpäätöskohteluun liittyviä vakavaraisuussääntöjä. Pankit ovat myös hyötyneet merkittävistä maksuvalmiustukitoimenpiteistä (pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettava EKP:n osto-ohjelma (7) sekä kohdennettujen pitempiaikaisten rahoitusoperaatioiden ehtojen helpottaminen – TLTRO III – maaliskuussa 2020). Nyt on aika pohtia eurooppalaisten yritysten vakavaraisuutta. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pakettiin liittyvä pääomamarkkinoiden elpymispaketti on tarjonnut pankkisektorille lisätukea poistamalla järjestämättömien lainojen arvopaperistamisen (8) sääntelyesteitä. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Viime kuukausina Euroopan pankkisektori on hyötynyt sääntelyhelpotuksista ja maksuvalmiustukitoimenpiteistä, joilla on pyritty turvaamaan rahoitusvakaus ja taloudellinen vakaus sekä tukemaan eurooppalaisia kotitalouksia ja yrityksiä. Näin ollen pankit ovat jatkaneet lainojen myöntämistä asiakkailleen eikä luottokannan supistumista ole tapahtunut. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Myös jäsenvaltiot ovat toteuttaneet määrätietoisia toimia, kuten tukijärjestelmiä kotitalouksien ja yritysten maksuvalmiusongelmien lievittämiseksi. Tällaisiin järjestelmiin sisältyy yleensä julkisia takausjärjestelmiä ja/tai maksulykkäyksiä. Niillä autetaan tilapäisistä maksuvalmiusongelmista kärsiviä lainanottajia ja estetään järjestämättömien lainojen äkillinen kasvu. Lisäksi komissio on hyväksynyt tilapäiset valtiontukipuitteet, joissa annetaan EU:n jäsenvaltioille mahdollisuus hyödyntää valtiontukisääntöjen mukaista täyttä joustovaraa talouden tukemiseksi covid-19-pandemian aikana. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Yleistä

| 3.1. | ETSK panee merkille, että komission nyt esittämässä toimintasuunnitelmassa (tiedonanto) pitäydytään samoissa toimenpiteissä, jotka sisältyivät jo vuoden 2017 suunnitelmaan. Siinä ei ole juurikaan uusia covid-19-pandemian aikaan sopivia ehdotuksia, minkä vuoksi Eurooppa joutuu toimimaan poikkeuksellisena aikana tavanomaisia aikoja varten laadittujen sääntöjen perusteella. ETSK katsoo, että covid-19-pandemiaa edeltäviä järjestämättömiä lainoja olisi käsiteltävä hyvin eri tavalla kuin sen puhkeamisen jälkeisiä (covid-19-pandemian aiheuttamia) järjestämättömiä lainoja, koska olosuhteet olivat ennen maaliskuuta 2020 täysin erilaiset kuin sen jälkeen. Komitea kehottaakin tarkistamaan EPV:n ohjeita maksukyvyttömyyden määrittelystä huolellisesti, kohdennetusti ja ehdottoman väliaikaisesti, jotta velallisia ei luokiteltaisi maksukyvyttömiksi automaattisesti ja jotta voidaan lieventää nykysääntöjen myötäsyklisiä vaikutuksia ja taata eurooppalaisille kotitalouksille ja yrityksille mahdollisuus pehmeään laskuun. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pandemia on johtanut kysynnän ja kulutuksen vähenemiseen, minkä vuoksi pk-yritysten huolena on ollut asiakkaiden löytäminen. Pk-yritykset eivät tosin tällä hetkellä mainitse (EKP:n kyselytutkimuksissa (9)) rahoituksen saantia suurimpana ongelmana, mutta järjestämättömiä lainoja käsiteltäessä olisi otettava huomioon kaikki pk-yritysten ongelmat. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ETSK kannattaa johdonmukaisesti (10) järjestämättömien lainojen vähentämistä sosiaalisesti kestävällä tavalla siten, että samalla säilytetään kuitenkin rahoitusvakaus (11). Covid-19-pandemian aikana tämä on tärkeämpää kuin koskaan. Toisin kuin kymmenen vuotta sitten vuosien 2008–2009 finanssikriisin aikana, nyt ennakoitu järjestämättömien lainojen äkillinen kasvu ei ole rahoitusalan tai talousjärjestelmän muunkaan yksittäisen toimijaryhmän syytä mutta ei myöskään reaalitalouden, maiden hallitusten tai EU:n kansalaisten syytä. EU-tason sääntelyviranomaisten ja jäsenvaltioiden toimet asianmukaisin välinein ovat ratkaisevan tärkeitä. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ETSK myöntää, että järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoiden kehittämisestä on tiettyä hyötyä, mutta se pitäisi rahoituslaitosten ja maksukykyisten lainanottajien kahdenvälisiä velkajärjestelysopimuksia parempana ratkaisuna. Vaikka pankkien taseessa olevien järjestämättömien lainojen määrää voidaan vähentää myymällä niitä luotonostajille, tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että järjestämättömien lainojen myynti olisi lainanottajan tai koko yhteiskunnan kannalta optimaalinen ratkaisu. Järjestämättömien lainojen myynnin olisi oltava viimeinen keino. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Järjestämättömien lainojen perimmäisiin syihin puuttuminen on ensiarvoisen tärkeää. ETSK korostaa, että niin kotitalouksien kuin pk-yritystenkin järjestämättömien lainojen määrän kasvaminen suureksi voidaan välttää tehokkaimmin rakentamalla vankat sosiaaliturvajärjestelmät, torjumalla köyhyyttä, ylivelkaantumista ja työttömyyttä, takaamalla riittävät palkat ja toteuttamalla kriisiaikoina vastasyklisiä talouspoliittisia toimenpiteitä sekä parantamalla Euroopan talouden tuottavuutta ja kilpailukykyä ja keskittymällä liiketoiminnan jatkuvuuteen ja talouden elpymiseen sellaisen selkeän ja ajantasaisen sääntelykehyksen avulla, joka antaa näköaloja pitkäjänteisten investointien tekemistä varten. Näin toimien voidaan ylläpitää ja vahvistaa rahoitusmarkkinoiden vakautta ja talouden häiriönsietokykyä ja puuttua samanaikaisesti köyhyyteen ja eriarvoisuuteen. ETSK suosittaakin, että EPV:n ohjeet luottojen maksulykkäyksistä pysyvät voimassa niin kauan kuin on tarpeen, ja ehdottaa, että maksukyvyttömyyden määrittelyä tarkistetaan huolellisesti, kohdennetusti ja ehdottoman väliaikaisesti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ETSK katsoo, että toimintasuunnitelma kuvastaa sitä peruslogiikkaa, että pankit toimivat nykyään Euroopan rahavirtoihin perustuvan talouden keskeisenä infrastruktuurina ja että terve ja vakaa pankkisektori on talouden elpymisen välttämätön edellytys. Kuten komissio toteaa aihetta koskevassa tiedotteessaan (12), ”[k]omission ensisijaisena tavoitteena on varmistaa, että EU:n kansalaiset ja yritykset saavat jatkossakin tukea pankeiltaan”. ETSK nostaa tässä yhteydessä esiin EKP:n ratkaisevan roolin pankkien vakauden ja luotontarjonnan turvaamisessa ja toteaa, että Euroopan taloutta tuetaan toimenpiteillä, joiden on määrä taata valmius vastata maksukykyiseen luottojen kysyntään. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ETSK toteaa, että järjestämättömistä lainoista ei ole täysin kattavia luotettavia tietoja ja että covid-19-rokotusten etenemiseen, SARS-CoV-2-viruksen mutaatioihin (covid-19-virusmuunnoksiin), sulkutoimiin ja talouden elpymiseen liittyy vielä paljon epävarmuutta. Komitea korostaa tiedon laadun merkitystä ongelman laajuuden asianmukaiseksi arvioimiseksi ja elinkelpoisten yritysten määrittämiseksi. Komitea kehottaa siksi noudattamaan varovaisuutta ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla todennäköisesti saadaan Euroopan talous takaisin jaloilleen, kuten toimenpiteitä pienten yritysten tukemiseksi sekä riittävien palkkojen ja vankkojen sosiaaliturvajärjestelmien takaamiseksi. ETSK huomauttaa, että pankkitalletukset ovat kasvaneet huomattavasti (13), mikä tarkoittaa, että sulkutoimien poistamista seuraavien kuukausien kulutuskysyntäpotentiaali on hyvä. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Jää nähtäväksi, miten pankit voivat auttaa yrityksiä ja kotitalouksia, joihin ”on kohdistunut merkittäviä taloudellisia paineita pandemian vuoksi” (14) (miten nämä voivat ”[saada] tukea pankeiltaan” (15)), jos järjestämättömien lainojen kasvuun puututaan. Ehdotettujen muutosten tai sääntelyhelpotusten ehtona ei tällä hetkellä ole, että pankit myöntävät lainoja maksukykyisille pk-yrityksille tai kotitalouksille. ETSK pitää valitettavana, että pankkisektoria lukuun ottamatta komission toimintasuunnitelmassa esitetään vain vähän uusia toimenpiteitä vaikeuksissa olevien talouden toimijoiden auttamiseksi. Kun otetaan huomioon ulkoinen talouden häiriö, joka on tehnyt monista työntekijöistä ja yrityksistä entistäkin riippuvaisempia lainoista, pankkeihin kohdistetuilla tuki- ja hillintätoimenpiteillä tulisi pyrkiä siihen, että maksukykyisille pk-yrityksille tai kotitalouksille myönnetään enemmän lainoja. Samanaikaisesti viranomaisten olisi ryhdyttävä asianmukaisiin suojatoimiin vastuuttoman lainanannon ja siitä seuraavan ylivelkaantumisen ehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ETSK suosittaa, että koko kansalaisyhteiskunta tunnustetaan sidosryhmäksi rahoitusmarkkinoiden sääntelyn yhteydessä. Kun ajatellaan erityisesti covid-19-pandemian jälkeistä järjestämättömien lainojen käsittelyä, tällaisilla lainoilla on useita vaikutuksia, jotka ulottuvat myös esimerkiksi työntekijöiden intresseihin velallisina, velkarahoitteisten yritysten työntekijöinä, rahoitusalan työntekijöinä tai veronmaksajina (merkityksellistä etenkin silloin, kun järjestämättömien lainojen hoitamiseen käytetään julkisia varoja). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ETSK huomauttaa, että tarvetta luoda järjestämättömille lainoille EU:n laajuiset, rajatylittävät markkinat on yliarvioitu. Näin on siitä huolimatta, että pankkiala on siirtymässä vakaasti kohti EU:n laajuista pankkiunionia. On erittäin kyseenalaista, tarjoavatko luotonostajien rajatylittävät toimet konkreettisia taloudellisia hyötyjä koko talousjärjestelmälle eivätkä pelkästään pankeille, luotonostajille ja luotonhallinnoijille (viimeksi mainitut saattavat ehdottomasti hyötyä mittakaavaeduista). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ETSK korostaa tässä yhteydessä myös, että riskien jakaminen ei välttämättä vähennä niitä. Vuosien 2008–2009 finanssikriisi opetti, että tämä saattaa päinvastoin johtaa riskien piilokasautumiseen taloudessa. Komitea kehottaa asettamaan kaikkien rahoitusalan kannustimia koskevien toimenpiteiden tavoitteeksi markkinatoimijoiden liiallisen riskinoton hillitsemisen. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ETSK tähdentää samanaikaisesti, että Euroopan yritykset, kotitaloudet, työntekijät ja kansalaisyhteiskunta tarvitsevat resursseja ja täysipainoista tukea kriisistä selviytymiseksi ja että EU:n tulisi näin ollen esittää tällaisia tukitoimia. Tukea pitäisi olla saatavilla enintään kolmen vuoden ajan (Next Generation EU -elvytyspaketin mukaisesti) sellaisten yritysten ja lainanottajien tukemiseksi, joiden katsotaan olleen terveitä ja luottokelpoisia ennen pandemiaa. Lisääntyvä sosioekonominen epävarmuus vaikuttaa käytännöllisesti katsoen koko Euroopan väestöön. Yritykset kärsivät pakollisten sulkemisten ja vähentyneen kysynnän aiheuttamista häiriöistä ja kotitaloudet puolestaan työttömyydestä ja tulojen vähenemisestä. ETSK katsoo, että EU:n kansalaiset ja yritykset tarvitsisivat aivan toisenlaisia toimenpiteitä eivätkä selvästikään järjestämättömiä lainoja koskevan kehyksen nopeaa täytäntöönpanoa, jota komissio ehdottaa. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Erityistä

| 4.1. | Komissio on vakuuttunut siitä, että yhteisymmärrykseen pääseminen luottopalveluja ja luotonostajia koskevasta direktiiviehdotuksesta, joka pohjimmiltaan luo yhteiset jälkimarkkinat järjestämättömille lainoille, on ensisijainen tavoite. ETSK on huolissaan suunnitelmista myöntää velkojen perijöille EU:n laajuinen toimilupa ilman asianmukaista valvontaa sekä niiden kotimaassa että vastaanottavassa maassa. Tämä voisi olla perusteltua vain, jos vastapainoksi toteutetaan joukko toimenpiteitä, joilla autetaan suojelemaan vaikeuksiin joutuneita lainanottajia – EU:n laajuinen kuluttajansuojastandardi velkojen perintään. ETSK on huolissaan myös siitä, että ehdotus direktiiviksi luotonhallinnoijista ja luotonostajista (16) estäisi valtioita asettamasta muita vaatimuksia tai lisävaatimuksia luotonhallinnoijille ja luotonostajille, vaikka tällaisten vaatimusten katsottaisiin suojaavan velallisia. Useimmat edellä esille otetut asiat ovat hoidossa, jos huolehditaan valvonnasta kotimaassa ja vastaanottavassa maassa, noudatetaan kuluttajansuojasääntöjä, saadaan EPV:ltä ohjeet parhaista käytännöistä ja pyritään soveltamaan kyseiseen toimintaan yhtenäistä lähestymistapaa. Nämä perustelut huomioon ottaen ja EU:n laajuisen toimiluvan toimivuuden varmistamiseksi lainanottajien suojaa koskevia sääntöjä on tiukennettava, jotta edellä mainitut riskit voidaan välttää. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ETSK toteaa, että tietyillä luotonostajilla ja velkojen perijöillä on huono maine (joitakin luotonostajia kutsutaan tämän vuoksi korppikotkarahastoiksi), ja korostaa, että EU:n laajuisen toimiluvan myöntäminen velkojen perijöille ilman asianmukaista valvontaa sekä niiden kotimaassa että vastaanottavassa maassa ja ilman asianmukaisten parhaita käytäntöjä koskevien ohjeiden soveltamista hyvissä ajoin ja tehokkaasti kaikkialla EU:ssa saattaisi johtaa tällaisten luotonostajien tai luotonhallinnoijien epäasianmukaiseen liiketoimintaan vaikeuksissa olevien lainanottajien vahingoksi. Komitea korostaa myös tarvetta huolehtia siitä, että ehdotuksessa direktiiviksi luotonhallinnoijista ja luotonostajista ei estetä valtioita asettamasta luotonhallinnoijille ja -ostajille oikeudellisia lisävaatimuksia. Näin varmistetaan ylisääntelyä koskevan periaatteen asianmukainen noudattaminen tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Lisäksi joihinkin luotonostajiin tiedetään liittyvän veronkiertoa. Esimerkiksi Irlannissa jotkut niistä ovat rekisteröityneet hyväntekeväisyysjärjestöiksi eivätkä maksa juuri lainkaan veroja. ETSK kehottaa Euroopan komissiota tehostamaan toimiaan veronkierron torjumiseksi |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Toinen toimintasuunnitelman pilari liittyy ehdotukseen tuomioistuinten ulkopuolisesta nopeutetusta vakuuksien täytäntöönpanosta (AECE), joka rajoittuu tiukasti yrityslainoihin ja jota sovelletaan vain, jos osapuolet ovat sopineet siitä vapaaehtoisesti etukäteen lainasopimuksen tekemisen yhteydessä. ETSK toteaa, että kotitaloudet (yksityiset kuluttajat) eivät kuulu tämän menettelyn piiriin, ja katsoo, että AECE-välineen, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1023 (17) ja maksukyvyttömyysmenettelyjen välillä on saavutettava tasapaino. ETSK toteaa, että AECE voisi tarjota velallisten kannalta tasapainoisen ratkaisun, mutta katsoo, että tuomioistuinten ulkopuolisesta täytäntöönpanosta ei saa tulla lainasopimuksissa oletusarvoa. Olisi varmistettava, ettei vaikeuksiin joutuneita yrityksiä jätetä oman onnensa nojaan ja etteivät ne menetä pääsyä pitkän ajan kuluessa kehittyneen tavanomaisen oikeusjärjestelmän ja siihen liittyvän keskinäisen valvonnan piiriin. ETSK katsoo, että järjestelmällisiin vakuuksien realisoimisen viivästymisiin liittyviä ongelmia olisi käsiteltävä maakohtaisesti toteuttamalla hyvin valmisteltuja uudistuksia ja jäsenvaltioiden kohdennettuja toimenpiteitä, jos pullonkauloja esiintyy edelleen. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ETSK yhtyy komission toteamukseen siitä, että ”[p]ankkeja olisi myös kannustettava käyttämään mahdollisimman paljon ennakoivaa lähestymistapaa ja tekemään velallistensa kanssa rakentavaa yhteistyötä jo varhaisessa vaiheessa”, sillä näin voidaan välttää heikentämästä elinkelpoisten yritysten tilannetta ja taata liiketoiminnan jatkuvuus. Komitea perää kuitenkin komissiolta konkreettisia toimenpiteitä tämän ensiarvoisen tärkeän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteeseen lähentää edelleen EU-maiden erilaisia maksukyvyttömyysmenettelyjä ja toteaa, että tällainen lähentyminen hyödyttää pankkiliiketoiminnan lisäksi Euroopan koko yrittäjyysympäristöä. Lähentymisen ei pitäisi olla välttämättä sidoksissa järjestämättömien lainojen ongelmaan. On kuitenkin huomattava, että tämä toimenpide ei auta lyhyellä aikavälillä eikä tarjoa juurikaan apua covid-19-kriisin jälkeistä aikaa ajatellen. Varmuus velkojien ja velallisten oikeuksia koskevista säännöistä ja jäsenvaltioiden yhdenmukaisemmat vakuuksien poistamista koskevat menettelyt vähentävät riskejä ja antavat lisäpontta rajatylittäville investoinneille ja sisäiselle kaupalle. ETSK korostaa, että maksukyvyttömyysmenettelyjä uudistettaessa lainanottajat olisi otettava asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ETSK huomauttaa, että järjestämättömien lainojen jälkimarkkinat eivät millään tavoin auta yrityksiä kukoistamaan eivätkä liioin ylläpidä työpaikkoja tai mahdollista suljettujen yritysten avaamista uudelleen. Kohdennetut valtion rahoittamat toimenpiteet ovat olennaisen tärkeitä sen varmistamiseksi, että yritykset pystyvät käynnistämään taas toimintansa. ETSK katsoo, että lainananto taloudelle, joka kärsii ennennäkemättömästä tuotannon supistumisesta covid-19-pandemiasta johtuvien sulkutoimien vuoksi, on erittäin tärkeää. Tällaisen lainanannon ei kuitenkaan tule olla liiallista, sillä muutoin se ei välttämättä ole kestävää. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komission ajama ehdotus – EU:n laajuiset jälkimarkkinat ja vähäisemmässä määrin AECE – herättää kuitenkin pelkoa siitä, että järjestämättömien lainojen yhtenäiset eurooppalaiset jälkimarkkinat mahdollistavat väärinkäytökset ja jättävät pankkien asiakkaat alttiiksi ”korppikotkarahastoille”, joista suurin osa tulee EU:n ulkopuolelta. ETSK suosittaa avoimuuden lisäämistä ja asianmukaisia sääntöjä sen varmistamiseksi, että kuluttajia suojellaan luotonhallinnoijien, luotonostajien ja ”korppikotkarahastojen” mahdollisilta väärinkäytöksiltä. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ETSK katsoo, että luottomarkkinoiden sijoittajille ja velkojen perijöille ei tulisi myöntää EU:n laajuista toimilupaa, jos ne ostavat kuluttajien (yksityisten asiakkaiden) järjestämättömiä lainoja. Voitaisiin tutkia, pitäisikö myös mikroyritysten velat jättää järjestelyn ulkopuolelle. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Järjestämättömiä lainoja koskevien tietojen EU:n laajuisen standardisoinnin korostaminen on myönteistä, mutta se ei tehtävä huomioon ottaen riitä eikä ole asian kannalta kovin merkityksellistä. ETSK toteaa myös, että EU:n toimielinten ja veronmaksajien ei pitäisi joutua vastaamaan kustannuksista, joita aiheutuu tehokkaiden markkinoiden luomisesta ja järjestämättömien lainojen standardoinnin parantamisesta niillä käytävän kaupan helpottamiseksi. Markkinatoimijoiden olisi itse vastattava näistä kustannuksista, koska ne hyötyvät eniten järjestämättömillä lainoilla käytävästä kaupasta. Tietojen läpinäkyvyyttä tarvitaan sen varmistamiseksi, että niin ulkoisessa kuin (pankkiryhmien) sisäisessäkin järjestämättömien lainojen myynnissä noudatetaan kaikkia kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS) mukaisia sääntöjä ja että se toteutetaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komission asiakirjassa laajalti mainostetut kansalliset omaisuudenhoitoyhtiöt, joita kutsutaan myös roskapankeiksi, saattavat tarvita ja todennäköisesti tarvitsevatkin julkista rahoitusta. ETSK kehottaa siksi kaikkia jäsenvaltioita analysoimaan perusteellisesti julkisten varojen käyttöä tällaisten omaisuudenhoitoyhtiöiden perustamisen yhteydessä ottaen huomioon jäsenvaltiossa vallitsevan tilanteen ja noudattaen valtiontukisääntöjä. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ETSK kehottaa painokkaasti olemaan sulauttamatta järjestämättömien lainojen ongelmaa – joka kuvastaa laajalle levinnyttä talouden ilmiötä – kysymyksiin, jotka liittyvät rahoitusvakauden säilyttämiseen. Pankkisektorin eettisen ja toiminnallisen eheyden säilyttämiseksi näitä kahta asiaa olisi käsiteltävä erikseen. ETSK katsoo, että vaikka tiettyjen rahoituslaitosten ongelmat saattavat johtua järjestämättömien lainojen liiallisesta määrästä niiden taseessa, ei pitäisi antaa oikeutusta kannattamattomien pankkien pelastamiselle julkisin varoin käyttämällä omaisuudenhoitoyhtiömallia huonojen järjestämättömien lainojen poistamisen varjolla. Komitea katsoo myös, että kysymystä pankkien kriisinhallinnasta pitäisi käsitellä kokonaisuutena. ETSK vaatii, että järjestämättömien lainojen myyminen omaisuudenhoitoyhtiöille pysyy poikkeuksena ja että etusijalle asetetaan tällaisten lainojen käsitteleminen pankkien taseissa tehtävin järjestelyin. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Lisäksi olisi olennaisen tärkeää, että komissio estää julkisten varojen käyttämisen yksityisten pankkien pelastamiseen yhä uudelleen. Pankin pelastamista ei tulisi pitää itseisarvona, eikä se ole talouspolitiikan perimmäinen tavoite. Toistuvat pankkien pelastuskampanjat, joihin käytetään valtavia määriä julkisia varoja, saattavat aiheuttaa pitkällä aikavälillä moraalikatoa ja häiritä pankkiliiketoimintaan sisältyvää kannustinjärjestelmää. Näin ollen ETSK varoittaa harjoittamasta politiikkoja, jotka johtavat ”voittojen yksityistämiseen ja tappioiden sosialisoimiseen”. Sen sijaan pankkeja olisi kannustettava ratkaisemaan järjestämättömiin lainoihin liittyvät ongelmansa sisäisesti ja hoitamaan lainasalkkujaan paremmin. Minkäänlainen epäsuora tai suora valtiontuki ei auta ratkaisemaan taustalla olevia taseongelmia. ETSK viittaa yhteiseen kriisinratkaisurahastoon, jota rahoitetaan luottolaitosten maksuosuuksilla. Jos yhteisestä kriisinratkaisurahastosta tehtäisiin kapasiteetiltaan oikean kokoinen, voitaisiin välttää käyttämästä julkisia varoja yksityisten pankkien pelastamiseen ja hälventää näin huolia ”voittojen yksityistämisestä ja tappioiden sosialisoimisesta”. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | ETSK vetoaa voimakkaasti sen puolesta, että panostettaisiin pankkiunionin valmiiksi saattamiseen, sillä sen avulla pystyttäisiin varmistamaan pankkisektorin häiriönsietokyky, riittävä pääoma ja ennen kaikkea omavaraisuus. Riskien jakaminen ja vähentäminen on saatava tasapainoon. Olisi huolehdittava siitä, ettei julkisiin talousarvioihin tai veronmaksajiin kohdistu merkittäviä vaikutuksia joko kansallisen tai EU:n tason kriisitilanteissa. Näin ollen on pantava täytäntöön vankat omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskevat vähimmäisvaatimukset (minimum requirements for own funds and eligible liabilities, MREL) ja toteutettava tehokkaita rahanpesun vastaisia toimenpiteitä sekä kiinnitettävä enemmän huomiota varjopankkisektorin sääntelyyn. On varmistettava, että riskejä ei siirretä asianmukaisesti säännellyiltä rahoitusmarkkinoiden toimijoilta vähemmän säännellyille toimijoille. Lisäksi olisi kiinnitettävä huomiota muun kuin säännellyn yhteisön harjoittaman finanssitoiminnan sääntelyyn noudattaen sitä periaatetta, että samanlaista ja riskeiltään samankaltaista toimintaa valvotaan samalla tavoin. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Omaisuudenhoitoyhtiöiden selkeänä tavoitteena on maksimoida tuotto ja tehokkuus myymällä lainoja ulkopuolisille sijoittajille tai realisoimalla vakuuksia. Kuluttajansuojan näkökulmasta tämä ei nähtävästi ole sovitettavissa yhteen kotitalouslainanottajien asianmukaisen suojelun eikä toteuttamiskelpoisten takaisinmaksusuunnitelmien ja vähimmäiselintason varmistamisen kanssa. ETSK suosittaa, että omaisuudenhoitoyhtiöt sisällyttäisivät politiikkoihinsa sosiaalisia tavoitteita. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | ETSK on huolissaan siitä, että ennalta varautuva pääomapohjan vahvistaminen merkitsee todennäköisesti aina julkisten varojen siirtoa pois sosiaalisesti ja taloudellisesti hyödyllisemmistä käyttötarkoituksista. ”Ennalta varautuvaa pääomitusta” olisikin käytettävä täysin poikkeuksellisesti vain covid-19-pandemian yhteydessä. ETSK korostaa, että ennaltavarautumistoimenpiteisiin on turvauduttava aina mitä vastuullisimmin, jotta vältettäisiin moraalikato eikä päädyttäisi pelastamaan pankkeja julkisin varoin yhteiskunnan kustannuksella. On syytä mainita, että rahoitusvakaus on myös julkishyödyke. Rahoitusalan sääntely- ja valvontaviranomaisten olisi siksi pidettävä huoli tiukkojen vakavaraisuussääntöjen soveltamisesta, jotta yhteisen edun mukainen rahoitusvakaus ei vaarannu. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | ETSK panee merkille tiedonannon toteamuksen, jonka mukaan elpymis- ja palautumistukivälineestä voidaan antaa tukea ”järjestämättömien lainojen vähentämiseen tähtääville uudistuksille, joilla parannetaan etenkin järjestämättömien lainojen tuloksekasta kriisinratkaisua tukevia maksukyvyttömyysmenettelyjä ja oikeudellisia ja hallinnollisia kehyksiä”. Eurooppa-neuvoston mukaan elpymis- ja palautumistukivälineen varoja tulisi käyttää kasvun vauhdittamiseen, työpaikkojen luomiseen sekä taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn parantamiseen (18). Komissiolta tarvitaan lisäselvityksiä paremman selon saamiseksi aikeista linkittää elpymis- ja palautumistukiväline järjestämättömiin lainoihin sekä sen varmistamiseksi, että elpymis- ja palautumistukiväline ei ajaudu syrjään alkuperäisestä tavoitteestaan edistää vihreää ja digitaalista siirtymää. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Lainsäätäjien sopimista elpymis- ja palautumistukivälineen tavoitteista huolimatta yksikään komission toimintasuunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä ei kohdistu vaikeuksissa oleviin eurooppalaisiin yrityksiin – pieniin tai suuriin yrityksiin, suuryhtiöihin tai perheyrityksiin. ETSK kiinnittää lisäksi huomiota siihen, että komission nyt esittämä tiedonanto ei sisällä välineitä sellaisten kuluttajien auttamiseksi, joilla on vaikeuksia maksaa laskunsa ja saada rahat riittämään, jotta he selviytyisivät pandemian vaikutuksista ja välttäisivät köyhyysloukun. Komitea huomauttaa myös, että toimintasuunnitelmia tarvittaisiin muitakin kohderyhmiä, kuten pandemian vaikutuksista kärsiviä pieniä ja suuria yrityksiä ja perheyrityksiä, varten. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | ETSK suosittaa seuraavien nimenomaisten sääntöjen tarkistamista: |
| --- | --- |

4.19.

| 4.19.1. | Nykytilanteessa, jossa monet potentiaalisesti elinkelpoiset yritykset saattavat joutua maksuvaikeuksiin, vaikka ne olivat ennen covid-19-kriisiä luottokelpoisia, ETSK ehdottaa maksukyvyttömyyden määrittelyä koskevien EPV:n ohjeiden huolellista tarkistamista (esim. järjestämättömäksi lainaksi luokittelemiseen johtavien maksuviivästyspäivien lukumäärän, uudelleenjärjestellyn velan ”todennäköisesti maksamatta jäävän” statukseen johtavan nettonykyarvokynnyksen jne. osalta). Siten voitaisiin antaa tällaisille yrityksille mahdollisuus toipua ennen kuin niiden lainat luokitellaan järjestämättömiksi. Komitea korostaa kuitenkin, että tällaisten muutosten on oltava ehdottoman väliaikaisia ja liityttävä ainoastaan covid-19-pandemiaan eivätkä ne saa haitata pankkien suorittamaa yksityiskohtaista ja täsmällistä luottoriskien tunnistamista ja raportointia. Lisäksi sääntely- ja valvontaviranomaisten tulee tilapäisten muutosten vastapainoksi huolehtia perustavan tarpeellisesta pankkisektorin vakaudesta ja vakavaraisuudesta. |
| --- | --- |

4.19.1.

| 4.19.2. | ETSK suosittaa, että EPV:n ohjeet lainojen maksulykkäyksistä pysyvät voimassa niin kauan kuin on tarpeen. |
| --- | --- |

4.19.2.

| 4.19.3. | Kun otetaan huomioon, että järjestämättömät lainat ovat järjestämättömiä, olipa maksuvaikeuksien taustalla mitä syitä tahansa, ja koska on erittäin vaikea tietää, mitkä vaikeuksissa olevista lainanottajista toipuvat nopeasti, kun pandemia on saatu hallintaan, ETSK kehottaa pitämään tiukasti kiinni vakavaraisuusvaatimuksista – myös järjestämättömiä lainoja koskevasta varautumisjärjestelyasetuksesta, jonka mukainen varausaikataulu mahdollistaa jo hyvin asteittaiset pääomankorotukset. Näin voidaan varmistaa, että pankit pystyvät selviytymään tappioista, johtuvatpa ne pandemiasta tai muista tekijöistä. Vaatimuksista kiinni pitäminen on lisäksi oleellista sen todennäköisyyden pienentämiseksi, että joudutaan turvautumaan julkisiin toimiin ja pelastamaan pankkeja veronmaksajien kustannuksella. Maksukyvyttömyyden määrittelyyn ja järjestämättömiä lainoja koskeviin varautumisjärjestelyihin voitaisiin kuitenkin harkita ja soveltaa väliaikaista joustoa covid-19-kriisin vaikutusten lieventämiseksi. Tämä voisi myös auttaa välttämään sen, että pankit myyvät järjestämättömiä lainoja pilkkahintaan. ETSK panee tähän liittyen merkille siviilituomioistuinten toiminnan pysähtymisen ja muut eri puolilla Eurooppaa koetut siviilioikeudellisten menettelyjen viivästykset ja kehottaa ottamaan ne huomioon. |
| --- | --- |

4.19.3.

| 4.19.4. | ETSK katsoo, että joustavuutta voitaisiin lisätä sellaisten pankkien osalta, jotka kykenevät esittämään näyttöä vahvasta yhteydestä reaalitalouteen (siitä, että merkittävä osuus niiden varoista liittyy finanssialan ulkopuolisiin yrityksiin ja kotitalouksiin). Toisaalta on oltava erityisen varovaisia siltä osin kuin on kyse maailmanlaajuisista systeemisesti merkittävistä rahoituslaitoksista, jotka ovat vahvasti sidoksissa muihin rahoitusmarkkinoiden toimijoihin. |
| --- | --- |

4.19.4.

| 4.20. | ETSK katsoo, että komission olisi ehdotettava luotettavia menetelmiä tiukkojen sääntöjen asettamiseksi vaikeuksiin joutuneiden lainanottajien suojelemisesta epäoikeudenmukaiselta kohtelulta: |
| --- | --- |

4.20.

| 4.20.1. | ETSK kehottaa toteuttamaan samaan aikaan luottolaitoksille tarkoitettujen tukitoimien kanssa sellaisille lainanottajille suunnattuja tukitoimenpiteitä, jotka ovat joutuneet vaikeuksiin yksinomaan pandemian vuoksi. Tässä tilanteessa suositeltavia toimenpiteitä olisivat mm. lykkäykset, joiden erääntymisaika on yhdestä kolmeen vuotta, korkotuki, velkojen uudelleenjärjestely edullisemmiksi luottotyypeiksi ja velkamoratoriot silloin kun ne ovat mahdollisia. |
| --- | --- |

4.20.1.

| 4.20.2. | Kun järjestämättömiä lainoja myydään sisäisesti, erillisyhtiöille saattaa kertyä joissain tapauksissa asiakkaan velasta velanperintäprosessissa voittoa mutta asiakkaalle jää yhä velkaa. ETSK kehottaa Euroopan komissiota harkitsemaan edelleen sääntelyä sen varmistamiseksi, että lainanottajien oikeudet turvataan ja ettei lainanottajille aiheudu tällaisesta transaktiosta lisävelkoja. |
| --- | --- |

4.20.2.

| 4.21. | ETSK on yhä sitä mieltä, että olisi toteutettava kattavia toimenpiteitä oikeudenmukaisen ja turvallisen liiketoimintaympäristön ylläpitämiseksi, ja korostaa erityisesti tarvetta varmistaa, että kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien tarpeisiin vastataan. Eurooppalaisten yritysten kilpailukyky perustuu ennen kaikkea vahvoihin sisämarkkinoihin, jatkuvaan innovointiin sekä ennustettaviin ja sosiaalisesti vastuullisiin sääntöihin, joiden pohjana on talouden toimijoiden keskinäinen luottamus. ETSK varoittaa toteuttamasta lainsäädäntötoimenpiteitä, joiden myötä järjestämättömiä lainoja kohdeltaisiin hyödykkeinä hyödykkeiden joukossa. Komitea toteaa, että tämä ei parantaisi luottamuksen ilmapiiriä vaan aiheuttaisi sitä vastoin enemmän vahinkoa. On ehdottoman tärkeää turvata asianmukainen tasapaino lainanottajien ja velkojien oikeuksien välillä. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Covid-19-pandemia on vain yksi monista ulkoisista häiriöistä, joita on tulossa vielä paljon lisää. Tällaisten massiivisten häiriöiden aiheuttamien laajojen vahinkojen rajoittamiseen tähtäävien poliittisten toimenpiteiden olisi perustuttava yleismaailmallisiin ja aikaa kestäviin periaatteisiin. EU pyrkii suuntautumaan vastaisuudessakin sosiaaliseen markkinatalouteen ja toistaa lupauksensa olla jättämättä ketään jälkeen pyrkien samanaikaisesti edistämään Euroopan talouden kilpailukykyä. ETSK kehottaa painokkaasti vaalimaan näitä perusperiaatteita komission toimintasuunnitelmissa ja lainsäädäntöaloitteissa. |
| --- | --- |

4.22.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 822 final

1

(2)  EKP:n valvontaelimen puheenjohtajan Andrea Enrian puhe 1. lokakuuta 2020. Järjestämättömien lainojen määrä oli vuoden 2016 lopussa lähes biljoona euroa, mikä oli 5,1 prosenttia kaikista pankkilainoista. Vuoden 2019 tietojen perusteella järjestämättömien lainojen salkku, joka on arvoltaan 1,4 biljoonaa euroa, vastaisi noin 12:ta prosenttia euroalueen bruttokansantuotteesta.

2

(3)  Järjestämättömien lainojen käsittelyä koskeva EU:n toimintasuunnitelma, Ecofin-neuvosto, heinäkuu 2017, https://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2017/07/11/conclusions-non-performing-loans/

3

Järjestämättömien lainojen käsittelyä koskeva EU:n toimintasuunnitelma

(4)  COM(2017) 592 final

4

(5)  Direktiivi luotonhallinnoijista, luotonostajista ja vakuuksien realisoimisesta, COM(2018) 135 final – 2018/063 (COD)

5

(6)  COM(2020) 169 final

6

(7)  https://www.ecb.europa.eu/mopo/implement/pepp/html/index.fi.html

7

(8)  COM(2020) 822 final ja COM(2020) 283 final

8

(9)  https://www.ecb.europa.eu/stats/ecb_surveys/safe/html/ecb.safe202011~e3858add29.en.html

9

(10)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 32

10

(11)  EKP toteaa 4. joulukuuta 2020 päivätyssä kirjeessään, että rahoituslaitosten ”tulisi edelleen tunnistaa ja raportoida merkit omaisuuserien laadun heikkenemisestä ja järjestämättömien saamisten kertymisestä nykyisten sääntöjen mukaisesti. Näin kuva pankkisektorin riskeistä on koko ajan oikea ja selkeä.” EKP huomauttaa myös, että ”[v]aiheluokittelussa ja luottotappiovarausten tekemisessä noudatettavat luotettavat periaatteet ja menettelyt ovat luottoriskin asianmukaisen hallinnan ja kattamisen sekä talousvaikeuksista kärsivien velallisten oikea-aikaisen tunnistuksen ja hallinnan kannalta avainasemassa”.

11

(12)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_20_2375 Ihmisten hyväksi toimivasta taloudesta vastaava johtava varapuheenjohtaja Valdis Dombrovskis toivoo, että ”strategialla edistetään Euroopan – – elpymistä auttamalla pankkeja poistamaan nämä [järjestämättömät] lainat taseistaan ja jatkamaan luotonantoa”.

12

(13)  Rahoitusalan ulkopuolisten yritysten talletusten kokonaismäärä lisääntyi euroalueella 2,73 biljoonasta eurosta (maaliskuussa 2020) 3,12 biljoonaan euroon (lokakuussa 2020) pandemiasta huolimatta. Kotitalouksien vastaava luku kasvoi 7,85 biljoonasta eurosta 8,21 biljoonaan euroon. (https://sdw.ecb.europa.eu/)

13

(14)  Rahoituspalveluista, rahoitusvakaudesta ja pääomamarkkinaunionista vastaava komissaari Mairead McGuinness, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/ip_20_2375

14

(15)  Ks. edellinen alaviite.

15

(16)  Ks. ehdotetun direktiivin 5 artikla, 11 artikla (erityisesti 11 artiklan 5 kohta) ja 15 artiklan 2 kohta.

16

(17)  EUVL L 172, 26.6.2019, s. 18.

17

(18)  https://www.consilium.europa.eu/fi/infographics/20201006-recovery-resilience-rrf/. Lisäksi elpymis- ja palautumistukivälinettä voidaan käyttää eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisten suositusten mukaisesti. Vähintään 37 prosentilla varoista olisi tuettava ilmastotoimia ja ympäristökestävyyttä – ja vähintään 20 prosentilla EU:n digitaalista siirtymää.

18

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/106 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/106

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa”

(COM(2020) 682 final – 2020/310-COD)

(2021/C 220/16)

| Esittelijät: | Milena ANGELOVA ja Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Esittelijät:

Milena ANGELOVA ja Cinzia DEL RIO

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 11.11.2020
  neuvosto, 10.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 2 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 11.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 25.3.2021 |
| Täysistunnon numero | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 155/100/20 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 11.11.2020

neuvosto, 10.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 2 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

11.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

25.3.2021

Täysistunnon numero

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

155/100/20

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa vahvasti Euroopan selkeää päämäärää näyttää tietä haavoittuvuudesta uuteen elinvoimaisuuteen luomalla mahdollisuuksia ja hyvinvointia innovoinnin, kestävän kasvun ja oikeudenmukaisen kilpailun avulla (1). Näin edistetään ylöspäin suuntautuvaa taloudellista ja sosiaalista lähentymistä. ETSK kannattaa yleisiä tavoitteita eli riittävien vähimmäispalkkojen määrittämistä sekä työehtosopimusneuvottelujärjestelmän vahvistamista kaikkialla EU:ssa, työnteon tekemistä kannattavaksi, köyhyyden torjumista ja työmarkkinaosapuolten ja sosiaalisen vuoropuhelun aseman vahvistamista kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ETSK toteaa, että ehdotetulla direktiivillä edistetään unionin tavoitteita, jotka koskevat ihmisten hyvinvoinnin edistämistä, kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden kehittämistä (EU:sta tehdyn sopimuksen 3 artikla) ja elin- ja työolojen parantamista (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 151 artikla). Siinä käsitellään myös EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksia, kuten työntekijöiden oikeutta oikeudenmukaisiin ja kohtuullisiin työoloihin ja työehtoihin (31 artikla), ja se on Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 6 mukainen. Euroopan komissio huomauttaa, että se ei sisällä toimenpiteitä, joilla olisi suora vaikutus palkkatasoon, joten EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 5 kohdan määräyksiä noudatetaan kaikilta osin. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ETSK kannattaa ehdotetun direktiivin yleisiä tavoitteita ja odottaa, että se laaditaan huolellisesti niin, että siinä kunnioitetaan kansallisia perinteitä, lainsäädäntöä ja käytäntöjä ja jätetään joustonvaraa velvoitteiden mukauttamiseksi kunkin maan tilanteeseen. ETSK:ssa on eriäviä mielipiteitä eräistä ehdotuksen oikeusperustan osatekijöistä. Näkemyseroista huolimatta ETSK antaa lausuntonsa eräistä komission ehdotuksen sisältöseikoista. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Useat kansainväliset instituutiot tunnustavat, että valtiolla on oma roolinsa sekä poliittisten että oikeudellisten ”mahdollistavien edellytysten” luomisessa tukemalla ja kunnioittamalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen välillä, ja tätä on korostettu myös useissa ETSK:n lausunnoissa. Työmarkkinaosapuolten olisi oltava riippumattomia, ja työnantajajärjestöjä ja ammattiliittoja olisi suojeltava kaikenlaisilta niiden järjestäytymis-, edustamis- tai työtaisteluoikeuden rajoituksilta. Samaan aikaan ETSK painottaa jälleen eurooppalaisten ja kansallisten työmarkkinaosapuolten suoraan hallinnoimien yhteisten Euroopan ja kansallisen tason toimien ja valmiuksien kehittämisohjelmien tärkeyttä. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ETSK kannattaa tavoitetta lisätä työehtosopimusneuvottelujen kattavuutta kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti ja kunnioittaen ja noudattaen kaikilta osin toimivallanjakoa ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta. ETSK kannattaa ehdotettua 70 prosentin tavoitetta ja katsoo, että kansallisilla toimintasuunnitelmilla (4 artikla) voisi olla ratkaiseva rooli palkkojen lähentämisessä ylöspäin ja tarkoituksenmukaisimpien toimenpiteiden ja mekanismien ottamisessa käyttöön palkanmääritystä varten sekä kansallisen kattavuuden parantamisessa, myös jotta saadaan kurottua umpeen sukupuolten ja sukupolvien väliset palkkaerot ja vähennettyä epätasa-arvoa ja syrjintää, kiinnittäen erityistä huomiota nuoriin työntekijöihin. ETSK suosittaa, että mahdollisten kansallisten toimintasuunnitelmien laatimisesta vastaavat työmarkkinaosapuolet ja ne hyväksytään kolmikantaprosessissa. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ETSK toteaa, että maissa, missä on olemassa itsesääntelyyn perustuva työehtosopimusneuvottelujärjestelmä, joka takaa oikeudenmukaiset ja riittävät vähimmäispalkat yhdessä muiden sovittujen työolojen ja -ehtojen kanssa, olisi vältettävä valtion väliintuloa, jotta voidaan turvata toimiva työmarkkinasuhdejärjestelmä, joka riittää takaamaan ehdotetussa direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisen. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolten edustavuus on tärkeä tekijä, joka takaa niiden demokraattisen oikeutuksen. Käytössä on erilaisia kriteerejä, jotka voitaisiin ottaa huomioon hyvinä käytäntöinä laadittaessa toimintasuunnitelmia kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. Työmarkkinaosapuolten edustavuutta kansallisella tasolla voitaisiin arvioida erilaisten monitahoisten tekijöiden ja perusteiden mukaan, pitäen mielessä, että nämä vaihtelevat jäsenvaltioittain. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ETSK kannattaa pitkälle kehitettyjä palkanmääritysjärjestelmiä ja hyvin toimivia sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotka tarjoavat turvaverkkoja niitä tarvitseville, sekä muita toimenpiteitä työssäkäyvien köyhyyden ehkäisemiseksi. ETSK toteaa, että ehdotetussa direktiivissä säädetään ainoastaan palkkojen riittävyyttä koskevasta yleisestä periaatteesta, joka perustuu ei-sitoviin viitearvoihin, jotka on arvioitu brutto- tai nettomääräisten mediaani- tai keskipalkkojen pohjalta, eikä siihen sisälly erityisiä toimenpiteitä tai säännöksiä siitä, miten palkat olisi määritettävä kansallisella tasolla, koska se kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. ETSK kannattaa sitovien indikaattoreiden asettamista ohjenuoraksi jäsenvaltioille ja työmarkkinaosapuolille niiden arvioidessa lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyyttä sekä yksilöidessä ja ottaessa käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä kansallisissa toimintasuunnitelmissa. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ETSK panee merkille, että direktiivin 9 artikla koskee julkisissa hankinnoissa ja alihankintatehtävissä työskenteleviä työntekijöitä sikäli, että siinä kehotetaan jäsenvaltioita noudattamaan vähimmäispalkkoja kaikissa julkisissa hankinnoissa. ETSK toistaa vaatimuksensa, että julkisia hankintoja koskevissa sopimuksissa noudatetaan kaikilta osin työehtosopimuksia ja että kauppasopimusten soveltaminen keskeytetään, jos ILO:n perustavia ja ajantasaisia yleissopimuksia ei noudateta. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ETSK suosittaa, että jäsenvaltioiden antamien raporttien tarkasteluun ja arviointiin osallistuvat asianmukaisesti myös työmarkkinaosapuolet työllisyyskomiteassa ja että tätä varten voitaisiin perustaa erillinen alaryhmä, johon kuuluisi edustajia jäsenvaltioiden hallituksista, kansallisista ja eurooppalaisista ammattiliitoista ja työnantajajärjestöistä sekä komission nimeämiä asiantuntijoita. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Yleiset huomiot

| 2.1. | ETSK kannattaa yleisiä tavoitteita eli riittävien vähimmäispalkkojen määrittämistä sekä työehtosopimusneuvottelujärjestelmän vahvistamista kaikkialla Euroopan unionissa, työnteon tekemistä kannattavaksi, köyhyyden torjumista ja työmarkkinaosapuolten ja sosiaalisen vuoropuhelun aseman vahvistamista kansallisten työmarkkinasuhdejärjestelmien mukaisesti. Sopiva vähimmäispalkkataso auttaa piristämään kotimaista kysyntää ja talouskasvua ja luomaan erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden. Euroopan unioni ja jäsenvaltiot voisivat pyrkiä näihin tavoitteisiin useilla eri hallintovälineillä, joista yksi on EU-ohjausjakso. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden täysipainoinen, järjestelmällinen ja tosiasiallinen osallistuminen koko ohjausjaksoprosessiin sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla on ratkaisevan tärkeää talous- ja sosiaalipolitiikan täytäntöönpanolle. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ETSK toteaa, että ehdotetulla direktiivillä viedään eteenpäin unionin tavoitteita, jotka koskevat ihmisten hyvinvoinnin edistämistä, kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden kehittämistä (EU:sta tehdyn sopimuksen 3 artikla) ja elin- ja työolojen parantamista (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 151 artikla). Siinä käsitellään myös EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksia, kuten työntekijöiden oikeutta oikeudenmukaisiin ja kohtuullisiin työoloihin ja työehtoihin (31 artikla), ja se on Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 6 mukainen. Euroopan komissio huomauttaa, että se ei sisällä toimenpiteitä, joilla olisi suora vaikutus palkkatasoon, joten EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 5 kohdan määräyksiä noudatetaan kaikilta osin. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ETSK:ssa on eriäviä mielipiteitä eräistä ehdotuksen oikeusperustan osatekijöistä (2), mutta näkemyseroista huolimatta ETSK esittää tässä lausunnossa kantansa eräistä komission ehdotuksen sisältöseikoista. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ETSK on huolissaan siitä, että työssäkäyvien mutta silti köyhyydessä elävien osuus EU:n koko työvoimasta kasvoi 8,3 prosentista vuonna 2007 yhteensä 9,4 prosenttiin vuonna 2018. Suuntaus kohdistuu erityisesti nuoriin (28,1 prosenttia 16–24-vuotiaista työntekijöistä on köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa), naisiin, maahanmuuttajataustaisiin, vammaisiin ja työmarkkinoiden laitamilla oleviin henkilöihin. Nämä ryhmät ovat epävarmoissa ja epätyypillisissä matalapalkkatöissä, joiden tuoma sosiaalinen suoja on heikompi. Tämä vaikuttaa sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyteen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Olisi toteutettava kohdennettuja toimia ja uudistuksia sen varmistamiseksi, että syrjäytyneitä ryhmiä suojellaan riittävästi köyhyydeltä (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ETSK suosittaa, että ryhdytään toimiin, joilla estetään sääntöjen noudattamatta jättämisen riski, mukaan lukien pimeän työn tekijöiden määrän epätoivottava kasvu, joka johtaa epäreiluun kilpailuun. Näitä näkökohtia olisi seurattava tiiviisti ja niihin olisi puututtava ehdotuksen täytäntöönpanovaiheessa. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Erityisiä huomioita ehdotuksesta

3.1.   Palkanmääritystä koskevien työehtosopimusneuvottelujen edistämisen keinot ja mahdollistavat edellytykset

| 3.1.1. | Ehdotetun direktiivin tarkoituksena on varmistaa, että työntekijöitä suojellaan EU:ssa turvaamalla heille ihmisarvoiseen elämään riittävä vähimmäispalkka riippumatta siitä, missä he työskentelevät, ja edistää palkanmääritystä ja yleisesti työoloja ja -ehtoja koskevia työehtosopimusneuvotteluja kaikissa jäsenvaltioissa (4). ETSK odottaa, että ehdotettu direktiivi laaditaan huolellisesti niin, että siinä kunnioitetaan alalla vakiintuneita kansallisia perinteitä ja jätetään joustonvaraa velvoitteiden mukauttamiseksi kunkin maan tilanteeseen. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet ovat useaan otteeseen kehottaneet toimielimiä edistämään tai tarvittaessa luomaan suotuisat ja mahdollistavat edellytykset, jotta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut voisivat toteutua tehokkaasti ja vastata todellisiin haasteisiin. Nelikantaperiaatteella annetussa lausumassa (5)”Uusi alku työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulle” ja 16. kesäkuuta 2016 annetuissa neuvoston päätelmissä kehotetaan jäsenvaltioita tukemaan ”sosiaalisen vuoropuhelun toimivuuden ja tehokkuuden parantamista kansallisella tasolla, mikä edistää kollektiivisia neuvotteluja ja luo riittävät edellytykset työmarkkinaosapuolten neuvotteluille”. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Useat kansainväliset instituutiot tunnustavat valtion roolin poliittisten ja oikeudellisten ”mahdollistavien edellytysten” luomisessa. ”ETSK toteaa, että tehokas työmarkkinavuoropuhelu edellyttää seuraavaa: edustavia ja legitiimejä työmarkkinaosapuolia, joilla on osallistumiseen tarvittava tietämys, tekninen valmius ja oikea-aikainen pääsy käsiksi asianmukaisiin tietoihin; poliittista tahtoa ja sitoutumista työmarkkinavuoropuhelun käymiseen; työmarkkinasuhteiden ytimen muodostavien perusluonteisten, työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä, yhdistymisvapautta ja työehtosopimusneuvotteluja koskevien oikeuksien kunnioittamista sekä suotuisaa oikeudellista ja institutionaalista kehystä työmarkkinavuoropuheluprosessien tukemiseksi toimivin instituutioin.” (6) Tutkimukset osoittavat, että maissa, missä valtio tunnustaa työehtosopimusneuvottelujen merkityksen ja tukee ja kunnioittaa niitä täysin, työttömyysaste on alhaisempi, tuottavuus on korkeampi ja palkkojen lähentyminen edistyy (7). On myös tärkeää, että työmarkkinaosapuolten vuoropuheluprosesseissa saadaan aikaan konkreettisia tuloksia sekä työntekijöille että yrityksille. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Eurooppalaisten ja kansallisten työmarkkinaosapuolten suoraan hallinnoimat yhteiset Euroopan ja kansallisen tason toimet ja valmiuksien kehittämisohjelmat ovat tehokas väline työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen edellyttämien valmiuksien vahvistamiseksi ammattiliitoissa ja työnantajajärjestöissä, joissa tätä tarvitaan (8). ETSK suosittaa, että valmiuksien kehittämisohjelmia ja toimia tuetaan riittävällä tavalla ja että niiden tuloksia arvioidaan, jotta päästään parhaalla mahdollisella tavalla haluttuihin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | ETSK suosittaa, että osa ehdotuksen säännöksistä ja käsitteistä (9) muotoillaan täsmällisemmin, jotta epäselvyyksille ja EU:n tuomioistuimen tulkinnoille ei jäisi varaa. Ehdotuksen 1 ja 2 artiklojen mukainen kohde ja soveltamisala koskevat kaikkia jäsenvaltioita eli myös niitä, joissa on olemassa itsesääntelyyn perustuva työehtosopimusneuvottelujärjestelmä. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | ETSK suosittaa, että mahdolliset kansalliset toimintasuunnitelmat, joiden tavoitteena on edistää työehtosopimusneuvottelujen kattavuutta, laaditaan työmarkkinaosapuolten toimesta ja hyväksytään kolmikantamenettelyssä. Niissä olisi myös noudatettava kaikilta osin ILO:n yleissopimuksissa vahvistettuja, laajasti tunnustettuja yhdistymisvapauden ja työehtosopimusneuvottelujen vapaaehtoisuuden periaatteita. ETSK pitää arvossa ILO:n yleissopimuksen N:o 131 (10) 1 ja 3 artiklan mukaista tasapainoista lähestymistapaa vähimmäispalkan määritykseen. ETSK suosittaa, että ehdotetun direktiivin säännöksissä kunnioitetaan ILO:n yleissopimusten N:o 87, 98 ja 154 periaatteita eli turvataan työmarkkinaosapuolten riippumattomuus, mahdollisuudet hankkia jäseniä sekä kannustimet ja oikeudet neuvotella työehtosopimuksista ja tehdä niitä. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | ETSK kannattaa tavoitetta lisätä työehtosopimusneuvottelujen kattavuutta kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti ja kunnioittaen ja noudattaen kaikilta osin toimivallanjakoa ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta. ETSK kannattaakin työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämistä ja tukee niiden yhteisiä toimia, jotka koskevat palkanmääritystä koskeviin työehtosopimusneuvotteluihin osallistumista ja joilla kannustetaan käymään rakentavia, merkityksellisiä ja tietoon perustuvia palkkaneuvotteluja (11). Ehdotuksen 4 artiklassa asetetaan vaatimuksia, jotka koskevat viranomaisten toimia kehysten ja toimintasuunnitelmien valmistelemiseksi. ETSK vaatii, että tämä tehdään kolmikantaperiaatteella niin, että kunnioitetaan työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta, ja yhteistyössä niiden kanssa. Joissakin jäsenvaltioissa työehtosopimusten kattavuudesta päättävät työmarkkinaosapuolet, kun taas toisissa mekanismit työehtosopimusten laajentamiseksi sisältyvät lainsäädäntöön tai yleisiin käytäntöihin. Näitä eroja on kunnioitettava.
  ETSK kannattaa ehdotettua 70 prosentin tavoitetta ja katsoo, että työmarkkinaosapuolten kanssa sovituilla ja laadituilla kansallisilla toimintasuunnitelmilla voisi olla ratkaiseva rooli ylöspäin suuntautuvassa palkkojen lähentymisessä ja oikeudenmukaisten palkanmääritysmekanismien ottamisessa käyttöön kansallisella tasolla, myös sukupuolten ja sukupolvien palkkaerojen poistamiseksi. Niiden avulla voidaan myös ottaa huomioon kansalliset käytännöt ja parantaa järjestelmiä tarvittaessa. Tällaiset toimintasuunnitelmat olisi pantava asianmukaisesti täytäntöön ja niitä olisi arvioitava, tarkistettava ja mukautettava, jotta voidaan vähitellen laajentaa työehtosopimusneuvottelujen kattavuutta keskipitkällä aikavälillä. Joissakin maissa on käytössä mekanismeja, joilla laajennetaan työehtosopimuksia ja joiden tavoitteena on työehtosopimusneuvottelujen kattavuuden lisääminen. Laajennusmekanismien käyttö on kuitenkin vain yksi tapa edistää työehtosopimusneuvotteluja ja lisätä niiden kattavuutta. Muita ovat esimerkiksi yhteiset toimet ja valmiuksien kehittäminen, ammattiliittojen vastustamisen torjuntatoimet, ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen kollektiivisten neuvotteluoikeuksien suojaaminen, yhteisesti sovittujen edustavuuskriteerien käyttöönotto ja kaikenlaisen syrjinnän torjuminen. Nämä seikat ja kohdennetut ehdotukset olisi otettava huomioon kansallisissa toimintasuunnitelmissa muiden aloitteiden ohella. |
| --- | --- |

3.1.7.

ETSK kannattaa ehdotettua 70 prosentin tavoitetta ja katsoo, että työmarkkinaosapuolten kanssa sovituilla ja laadituilla kansallisilla toimintasuunnitelmilla voisi olla ratkaiseva rooli ylöspäin suuntautuvassa palkkojen lähentymisessä ja oikeudenmukaisten palkanmääritysmekanismien ottamisessa käyttöön kansallisella tasolla, myös sukupuolten ja sukupolvien palkkaerojen poistamiseksi. Niiden avulla voidaan myös ottaa huomioon kansalliset käytännöt ja parantaa järjestelmiä tarvittaessa. Tällaiset toimintasuunnitelmat olisi pantava asianmukaisesti täytäntöön ja niitä olisi arvioitava, tarkistettava ja mukautettava, jotta voidaan vähitellen laajentaa työehtosopimusneuvottelujen kattavuutta keskipitkällä aikavälillä. Joissakin maissa on käytössä mekanismeja, joilla laajennetaan työehtosopimuksia ja joiden tavoitteena on työehtosopimusneuvottelujen kattavuuden lisääminen. Laajennusmekanismien käyttö on kuitenkin vain yksi tapa edistää työehtosopimusneuvotteluja ja lisätä niiden kattavuutta. Muita ovat esimerkiksi yhteiset toimet ja valmiuksien kehittäminen, ammattiliittojen vastustamisen torjuntatoimet, ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen kollektiivisten neuvotteluoikeuksien suojaaminen, yhteisesti sovittujen edustavuuskriteerien käyttöönotto ja kaikenlaisen syrjinnän torjuminen. Nämä seikat ja kohdennetut ehdotukset olisi otettava huomioon kansallisissa toimintasuunnitelmissa muiden aloitteiden ohella.

| 3.1.8. | Maissa, missä on olemassa itsesääntelyyn perustuva työehtosopimusneuvottelujärjestelmä, joka takaa oikeudenmukaiset ja riittävät vähimmäispalkat yhdessä muiden sovittujen työolojen ja -ehtojen kanssa, olisi kuitenkin vältettävä valtion väliintuloa, jotta voidaan turvata hyvin toimiva työmarkkinasuhdejärjestelmä, joka riittää takaamaan ehdotetussa direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamisen. Jos työehtosopimusneuvottelujen kattavuus putoaa näissä maissa tietyn kynnysarvon alapuolelle, kansallisten toimintasuunnitelmien on tultava ensi sijassa työmarkkinaosapuolilta – joiden asiana on myös hyväksyä ne. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.2. | Ehdotuksessa erotetaan toisistaan jäsenvaltiot, joissa on asetettu lakisääteinen vähimmäispalkka, ja ne, joissa palkanmääritys tapahtuu työehtosopimusneuvotteluissa. Vaikka tällaista luokittelua käyttävät yleisesti OECD, Eurofound ja muut instituutiot akateemisissa yhteyksissä ja tutkimuksissa, sen käyttäminen palkanmääritykseen liittyviin tarkoituksiin voidaan kyseenalaistaa monista eri syistä, esimerkiksi siksi, että eräissä jäsenvaltioissa, joissa valtion väliintulo on rajattu työmarkkinaosapuolten neuvottelemien sopimusten virallistamiseen, vähimmäispalkka ei ole lakisääteinen vaan sopimusperusteinen. |
| --- | --- |

3.2.

3.3.   Työehtosopimusneuvottelut – määritelmät ja kattavuus

| 3.3.1. | ETSK korostaa, että työehtosopimusneuvottelut ovat tehokkain väline riittävien ja hyvin mukautettujen palkkojen ja myös vähimmäispalkkojen määrittämiseen, mikä on olennainen osatekijä sosiaalisessa markkinataloudessa. Ehdotuksen 3 artiklassa esitetään määritelmiä, joita direktiivissä on tarkoitus käyttää. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolten edustavuus on tärkeä tekijä, joka takaa niiden demokraattisen oikeutuksen. Käytössä on erilaisia kriteerejä, jotka voitaisiin ottaa huomioon hyvinä käytäntöinä kansallisella tasolla kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. Arvioitaessa työmarkkinaosapuolten edustavuutta kansallisella tasolla voidaan käyttää useita monitahoisia tekijöitä tai perusteita, pitäen mielessä, että ne vaihtelevat jäsenvaltioittain: jäsenmäärä ja alueellisen levinneisyyden merkittävyys kansallisella tasolla, kyky mobilisoida jäseniä ja toteuttaa toimia, allekirjoitettujen työehtosopimusten määrä eri tasoilla (toimiala, yritys jne.), vaaleilla valittujen ammattiliiton tai työnantajien edustajien lukumäärä, kuuluminen Euroopan tason työmarkkinaosapuolten organisaatioon (jonka komissio on tunnustanut), valtion tunnustama asema ja osallisuus kansallisissa tai toimialakohtaisissa kaksi- tai kolmikantaisissa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelurakenteissa ja -elimissä jne. ETSK kehottaa korvaamaan termin ”työntekijäjärjestöt” termillä ”ammattiliitot”, sillä ensiksi mainittu voi aiheuttaa harhaanjohtavia tulkintoja ja avata myös muille, tunnustamattomille työntekijöiden eturyhmille tai jopa yhtiön sisäisille liitoille mahdollisuuden osallistua neuvotteluihin. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | ETSK on useaan otteeseen todennut, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on olennainen osa Euroopan sosiaalista mallia. Työmarkkinaosapuolten olisi oltava riippumattomia, ja työnantajien ja työntekijöiden järjestöjä olisi suojeltava kaikenlaisilta niiden järjestäytymis-, edustamis- tai työtaisteluoikeuden rajoituksilta. Tämä on tärkeää yhtä lailla työnantajille kuin ammattiliitoillekin. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Direktiivin 7 artiklassa säädetään työmarkkinaosapuolten kuulemisesta ja osallistumisesta lakisääteisen vähimmäispalkan määrittämiseen ja päivittämiseen. Viime vuosina on annettu EU-ohjausjakson yhteydessä useita maakohtaisia suosituksia, joissa jäsenvaltioita kehotetaan varmistamaan työmarkkinaosapuolten riittävä osallistuminen prosessiin. Ohjausjaksolla 2020–2021 yhteensä 12 jäsenvaltiota sai maakohtaisia suosituksia, joissa painotettiin tarvetta lisätä työmarkkinaosapuolten osallistumista ja sitoutumista päätöksentekoprosesseihin (12). |
| --- | --- |

3.3.4.

4.   Riittävyys

| 4.1. | Saatavilla olevat tiedot osoittavat, että talouskriisin ja tämänhetkisen pandemian vuoksi palkkakehitys on yleisesti pysähdyksissä ja palkat ovat eräissä maissa jopa laskeneet viime vuosina. ETSK korostaa, että työehtosopimusneuvotteluilla on keskeinen rooli riittävän vähimmäispalkkasuojan tarjoamisessa. Maissa, missä työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on suuri, matalapalkkaisten työntekijöiden osuus on yleensä pienempi, vähimmäispalkat ovat korkeammat suhteessa mediaanipalkkaan, palkkaerot ovat pienemmät ja palkat ovat suuremmat kuin muissa maissa (13). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ETSK kannattaa pitkälle kehitettyjä palkanmääritysjärjestelmiä ja toimivia sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotka tarjoavat turvaverkkoja niitä tarvitseville, sekä muita toimenpiteitä työssäkäyvien köyhyyden ehkäisemiseksi. ETSK toteaa, että ehdotetussa direktiivissä säädetään ainoastaan palkkojen riittävyyttä koskevasta yleisestä periaatteesta, joka perustuu ei-sitoviin viitearvoihin, jotka on arvioitu brutto- tai nettomääräisten mediaani- tai keskipalkkojen pohjalta, eikä siihen sisälly erityisiä toimenpiteitä tai säännöksiä siitä, miten palkat olisi määritettävä kansallisella tasolla, koska se kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. ETSK kannattaa sitovien indikaattoreiden asettamista ohjenuoraksi jäsenvaltioille ja työmarkkinaosapuolille niiden arvioidessa lakisääteisten vähimmäispalkkojen riittävyyttä sekä yksilöidessä ja ottaessa käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä kansallisissa toimintasuunnitelmissa. Tosiasiassa palkat määritetään kansallisella lainsäädännöllä, jossa säädetään lakisääteisestä vähimmäispalkasta, jos sellainen on olemassa, tai työehtosopimusneuvotteluissa. Samaan aikaan yhä useampien ihmisten nostaminen pois köyhyydestä vähentää sosiaaliturvajärjestelmiin tarvittavia julkisia menoja. Köyhyysrajoja ja sosiaalisen syrjäytymisen indikaattoreita käytetään EU:n tasolla analyyseihin ja yhteiseen tiedonkeruuseen, mutta tällä hetkellä EU:n tasolla ei ole sovittu indikaattorista, jolla mitattaisiin absoluuttisesti vähimmäispalkkojen oikeudenmukaisuutta ja riittävyyttä. Ehdotuksen mukaan jäsenvaltiot ratkaisevat tämän kansallisissa suunnitelmissaan. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Työmarkkinaosapuolten olisi otettava huomioon tärkeitä osatekijöitä, joita ovat esimerkiksi kilpailukyky, tuottavuus, alakohtainen talouskehitys, osaamisen hallinta, uuden teknologian käyttöönotosta johtuvat uudet tuotantoprosessit, digitalisaatio sekä erilaiset ja joustavammat työn organisointitavat tietyillä tuotantoaloilla, kun ne määrittävät palkkoja työehtosopimusneuvotteluissa kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. ETSK korostaa tarvetta lähentää palkkoja ylöspäin ja huomauttaa, että palkkojen nousu merkitsee myös kulutuksen ja sitä kautta sisäisen kysynnän kasvua, millä on myönteinen taloudellinen vaikutus, ja palkkojen nousu johtaa myös sosiaaliturva- ja verojärjestelmien tulojen kasvuun. Nämä vaikutukset on analysoitava huolellisesti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ehdotetulla direktiivillä pyritään kuitenkin asettamaan EU:n tason ohjeelliset kynnysarvot lakisääteisen vähimmäispalkan viitearvoksi maissa, joissa vähimmäispalkka on olemassa. Palkat ovat korvaus tehdystä työstä, mutta huomioon voidaan ottaa myös muita tekijöitä, kuten köyhyysraja, kohtuullinen vähimmäiselintaso ja kunkin maan elinkustannukset. Nämä tekijät ovat keskeisiä perustekijöitä lakisääteisten ja työehtosopimusneuvotteluissa sovittavien vähimmäispalkkojen määrittämisessä EU-maissa. Vähimmäispalkan määrittäminen ja palkankorotukset olisi erotettava selkeästi toisistaan. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Esitetyt vähimmäispalkkojen riittävyyttä koskevat perusteet ovat ostovoimaa lukuun ottamatta kriteerejä, jotka liittyvät palkkajakaumaan ja palkkakehitykseen. Niissä on kyse yleisemmin eriarvoisuudesta, ei kaikkein heikoimmassa asemassa olevien työntekijöiden suojelusta. ”Vähimmäispalkan olisi oltava oikeudenmukainen suhteessa asianomaisen maan palkkajakaumaan, ja sen olisi oltava reaaliarvoltaan riittävän suuri, jotta se mahdollistaa kohtuullisen elintason, samalla kun varmistetaan niiden yritysten toimintakyky, jotka tarjoavat laadukkaita työpaikkoja.” (14) |
| --- | --- |

4.5.

5.   Julkiset hankinnat

| 5.1. | Direktiivin 9 artikla koskee julkisissa hankinnoissa ja alihankintatehtävissä työskenteleviä työntekijöitä sikäli, että siinä kehotetaan jäsenvaltioita noudattamaan vähimmäispalkkoja kaikissa julkisissa hankinnoissa. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2014/23/EU (15), 2014/24/EU (16) ja 2014/25/EU (17) mukaisesti säännöksessä velvoitetaan kaikki alihankkijat noudattamaan sovellettavaa vähimmäispalkkatasoa riippumatta siitä, ovatko vähimmäispalkat lakisääteisiä vai työehtosopimuksissa sovittuja. Tämä säännös on myös yhdenmukainen eräiden Euroopan unionin tuomioistuimen päätösten ja erityisesti vuonna 2015 asiassa ”Regiopost” annetun tuomion (asia C-115/14 (18)) kanssa. Jäsenvaltioilla on mahdollisuus hylätä julkisia hankintoja koskevat tarjoukset, joissa alihankkija ei sitoudu maksamaan työntekijöille paikallisesti säänneltyjä tai työehtosopimuksessa sovittuja vähimmäispalkkoja, kuten direktiivin 2014/24/EU 70 artiklassa ja lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin 3 artiklassa säädetään (19). ETSK on jo aiemmin vaatinut, että julkisia hankintoja koskevissa sopimuksissa noudatetaan kaikilta osin työehtosopimuksia ja että kauppasopimusten soveltaminen keskeytetään, jos ILO:n perustavia ja ajantasaisia yleissopimuksia ei noudateta. ETSK on myös vaatinut seuraamuksia, kuten sulkemista julkisten hankintojen ja julkisen rahoituksen ulkopuolelle, niille yrityksille, jotka eivät noudata ehdotetun pakollisen huolellisuusvälineen mukaisia huolellisuusvelvoitteita (20). |
| --- | --- |

5.1.

6.   Seuranta ja tiedonkeruu

| 6.1. | Vähimmäispalkoista ja työehtosopimusneuvotteluprosesseista on jo olemassa huomattava määrä tietokantoja ja analyyseja. Luotettavien ja ajantasaisten tietojen antaminen toimielinten ja työmarkkinaosapuolten saataville voisi auttaa arvioimaan ja ymmärtämään paremmin todellisia suuntauksia, kun tehdään päätöksiä tällä alalla. ETSK kehottaakin Euroopan komissiota auttamaan jäsenvaltioita yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa parantamaan edelleen tietojen keruuta ja seuraamaan jatkossakin lakisääteisten vähimmäispalkkojen kehitystä. (21) |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Joissakin jäsenvaltioissa työehtosopimukset asetetaan saataville ja julkaistaan ja toisinaan niihin voi vapaasti tutustua julkisilla internetsivustoilla, kun taas toisissa jäsenvaltioissa työehtosopimuksista ja palkkatasojen riittävyydestä ja niiden tarkastelusta vastaavat vain työmarkkinaosapuolet eivätkä viranomaiset eikä niitä koskevia tietoja aseteta julkisesti saataville. ETSK kannattaa periaatteessa tietojen saatavuuden parantamista varovaisin askelin (tiedot saattavat olla arkaluonteisia työmarkkinaosapuolten riippumattomuuden sekä työehtosopimusneuvottelujen ja sopimusten, tietosuojan, oikeudenmukaisen kilpailun ja muiden seikkojen kunnioittamisen näkökulmasta), mutta on huolissaan hallinnollisen taakan mahdollisesta lisääntymisestä erityisesti pk-yritysten ja voittoa tavoittelemattomien yhteisötalouden yritysten kannalta. Komitea kehottaakin huolehtimaan, että erittäin yksityiskohtaisesta vuotuisesta ilmoitusvelvoitteesta syntyvä lisäarvo on oikeassa suhteessa verrattuna tarpeeseen keventää hallinnollista taakkaa mahdollisimman pitkälle pantaessa tätä säännöstä täytäntöön kansallisella tasolla, erityisesti kun tiedot on annettava sekä soveltamisalaan kuuluvista että kuulumattomista työntekijöistä eriteltyinä sukupuolen, iän, toimintarajoitteen, yritykseen koon ja toimialan mukaan. Tarvetta esittää vähimmäispalkkojen jakautuminen desiileihin maissa, joissa sovelletaan sopimusperusteista lähestymistapaa, on myös täsmennettävä. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ETSK suosittaa, että jäsenvaltioiden antamien raporttien tarkasteluun ja arviointiin osallistuvat asianmukaisesti myös työmarkkinaosapuolet työllisyyskomiteassa ja että tätä varten voitaisiin perustaa erillinen alaryhmä, johon kuuluisi edustajia jäsenvaltioiden hallituksista, kansallisista ja eurooppalaisista ammattiliitoista ja työnantajajärjestöistä sekä komission nimeämiä asiantuntijoita. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | ETSK panee merkille, että direktiiviin on sisällytetty vahvoja oikeuksien tason säilyttämistä koskevia lausekkeita, ja kehottaa Euroopan parlamenttia vahvistamaan edelleen eräitä tämän aihealueen keskeisiä kohtia, erityisesti seuraavia:






  — | Tämän direktiivin mahdollisia tulevia tulkintoja ei saisi käyttää toimivien vähimmäispalkka- tai työehtosopimusjärjestelmien heikentämiseen. |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

Tämän direktiivin mahdollisia tulevia tulkintoja ei saisi käyttää toimivien vähimmäispalkka- tai työehtosopimusjärjestelmien heikentämiseen.

| — | Direktiivin säännöksiä ei saa käyttää yhdistymisvapauden tai työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeuden rajoittamiseen. |
| --- | --- |

—

Direktiivin säännöksiä ei saa käyttää yhdistymisvapauden tai työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeuden rajoittamiseen.

| — | Jos lakisääteisiä vähimmäispalkkoja ei ole, niitä ei oteta käyttöön ilman työmarkkinaosapuolten suostumusta. |
| --- | --- |

—

Jos lakisääteisiä vähimmäispalkkoja ei ole, niitä ei oteta käyttöön ilman työmarkkinaosapuolten suostumusta.

| — | Palkanmääritysmekanismit kuuluvat kansalliseen toimivaltaan, eikä Euroopan unionin toimielinten päätöksillä tule pyrkiä vaikuttamaan suoraan palkanmääritysmekanismeihin kansallisella eikä yritysten tasolla, sillä ne kuuluvat edelleen työmarkkinaosapuolten toimivaltaan. |
| --- | --- |

—

Palkanmääritysmekanismit kuuluvat kansalliseen toimivaltaan, eikä Euroopan unionin toimielinten päätöksillä tule pyrkiä vaikuttamaan suoraan palkanmääritysmekanismeihin kansallisella eikä yritysten tasolla, sillä ne kuuluvat edelleen työmarkkinaosapuolten toimivaltaan.

Lisäksi ETSK kehottaa Euroopan parlamenttia painottamaan entistä vahvemmin, ettei minkään direktiivin kohdan saa tulkita rajoittavan tai vaikuttavan kielteisesti oikeuksiin ja periaatteisiin, sellaisina kuin ne tunnustetaan niiden soveltamisalalla unionin oikeudessa tai kansainvälisessä oikeudessa sekä kansainvälisissä sopimuksissa, joissa unioni tai jäsenvaltiot ovat sopimuspuolia, mukaan luettuina Euroopan sosiaalinen peruskirja ja Kansainvälisen työjärjestön asiaa koskevat yleissopimukset ja suositukset.

Säännöksessä säädetään myös jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten mahdollisuudesta ottaa käyttöön lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä tai soveltaa työehtosopimuksia, jotka ovat työntekijöille suotuisampia. ETSK korostaa myös tarvetta huolehtia sovellettavien työehtosopimusten noudattamisesta ja noudattamisen varmistamisesta, mikä on olennaisen tärkeää vähimmäispalkkasuojan saatavuuden turvaamiseksi ja yritysten välisen epäreilun kilpailun välttämiseksi.

Bryssel 25. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Puheenjohtaja von der Leyenin puhe unionin tilasta Euroopan parlamentin täysistunnossa

1

(2)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159

2

(3)  Questions and answers: Adequate minimum wages

3

Questions and answers: Adequate minimum wages

(4)  COM(2020) 682 final, 4 artikla, s. 24.

4

(5)  Nelikantalausuma

5

(6)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 14, kohta 1.3. Ks. OECD Job Strategy, Eurofoundin tutkimus Capacity building: towards effective social dialogue, 2019, sekä ILO:n päätöslauselmat vuosilta 2013 ja 2018 aiheesta Recurrent Discussion on Social Dialogue

6

OECD Job Strategy

Capacity building: towards effective social dialogue

Recurrent Discussion on Social Dialogue

(7)  The role of collective bargaining systems for labour market performance

7

The role of collective bargaining systems for labour market performance

(8)  Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet ovat äskettäin antaneet yhteisen lausuman, jonka mukaan valmiuksien kehittämisen puolesta on tehtävä enemmän työtä. Ne totesivat vuosien 2019–2021 yhteisessä ohjelmassaan, että valmiuksien kehittämistyö on edelleen ensisijainen tavoite eurooppalaisille työmarkkinaosapuolille. Ne katsovat, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on vahvistettava ja tuettava tehokkain toimin kaikilla tasoilla, jotta Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla voi olla myönteisiä vaikutuksia. Ks. myös EUVL C 10, 11.1.2021, s. 14, kohdat 3.23 ja 3.24.

8

(9)  Erityisesti työmarkkinaosapuolten toimivaltuuksien kunnioittamisen suhteen.

9

(10)  Ratifioitu kymmenessä jäsenvaltiossa, joissa kaikissa on lakisääteinen vähimmäispalkkajärjestelmä.

10

(11)  OECD:n Job strategy 2018, sivu 143, Achieving higher convergence.

11

Job strategy 2018

Achieving higher convergence

(12)  Ks. EUVL C 10, 11.1.2021, s. 14, kohta 6.13, ja An overview of the 2020-2021 country-specific recommendations (CSRs) in the social field

12

An overview of the 2020-2021 country-specific recommendations (CSRs) in the social field

(13)  AMECO Online

13

(14)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 1.5.

14

(15)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1.

15

(16)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65.

16

(17)  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243.

17

(18)  Asia C-115/14

18

(19)  ILO:n yleissopimus N:o 94 sekä EUVL C 429, 11.12.2020, s. 197 ja EUVL C 429, 11.12.2020, s. 136

19

(20)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 197, kohta 6.4, ja EUVL C 429, 11.12.2020, s. 136, kohta 4.10.

20

(21)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 6.4.1.

21

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraava vastalausunto, joka sai tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 43 artiklan 2 kohta):

1.   Päätelmät

| 1.1 | ETSK on hiljattain todennut asiakokonaisuuteen SOC/632 kuuluvassa lausunnossaan ”Kohtuulliset vähimmäispalkat kaikkialle Eurooppaan”, että vähimmäispalkkoja koskevaan EU:n aloitteeseen liittyvä oikeudellinen tilanne on erittäin monimutkainen. EU voi antaa työoloja ja -ehtoja koskevia säädöksiä EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 151 artiklan ja 153 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla. Perussopimuksessa määrätään, että 153 artiklan määräyksiä ei sovelleta ”palkkoihin”. Toisaalta EU:n oikeuskäytännössä ja voimassa olevissa direktiiveissä palkkausta on pidetty keskeisenä työehtona. Asiasta on selvästi toisistaan eriäviä mielipiteitä, ja ETSK katsoo, että komission on hyväksyttävä tasapainoinen ja varovainen lähestymistapa (1) tilanteessa, jossa yhä useammat tahot pyytävät Euroopan komissiota käyttämään neuvoston suositusta direktiivin sijasta (2). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on myös todennut (3), että on tärkeää, että kaikki EU:n toimet perustuvat jäsenvaltioiden tilanteen ja niille tärkeiden asioiden täsmälliseen analysointiin ja ymmärtämiseen ja että niissä kunnioitetaan täysin työmarkkinaosapuolten roolia ja itsenäisyyttä sekä erilaisia työmarkkinasuhteiden malleja. On myös olennaisen tärkeää, että kaikissa EU:n aloitteissa suojellaan sellaisten jäsenvaltioiden malleja, joissa työmarkkinaosapuolet eivät pidä lakisääteisiä vähimmäispalkkoja välttämättöminä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK esittää seuraavassa, miksi komission ehdotus (4) riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa ei noudata tasapainoista ja varovaista lähestymistapaa ja miksi sen ei voida katsoa perustuvan työmarkkinaosapuolten itsenäisyyden sekä erilaisten työmarkkinasuhteiden mallien täsmälliseen analysointiin ja tinkimättömään kunnioittamiseen, niin kun ETSK on vaatinut. |
| --- | --- |

1.3

2.   Yleiset huomiot

| 2.1 | Palkat, myös vähimmäispalkat, ovat tärkeä osa Euroopan unionin sosiaalista markkinatalousmallia. Kohtuullisten vähimmäispalkkojen turvaaminen kaikissa jäsenvaltioissa auttaisi saavuttamaan useita EU:n tavoitteita: muun muassa palkkojen lähentäminen ylöspäin, sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden parantaminen, sukupuolten välisten palkkaerojen poistaminen, elin- ja työolojen yleinen parantaminen ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen sisämarkkinoilla. Palkka on korvaus tehdystä työstä ja yksi niistä tekijöistä, jotka varmistavat yritysten ja työntekijöiden keskinäisen hyödyn. Palkat ovat yhteydessä kunkin maan, alueen tai sektorin taloudelliseen tilanteeseen. Muutoksilla voi olla vaikutusta työllisyyteen, kilpailukykyyn ja makrotaloudelliseen kysyntään (5). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK muistuttaa, mitä sen aiemmissa lausunnoissa (6) on todettu vähimmäispalkkoja koskevasta kysymyksestä: ETSK:ssa on eriäviä mielipiteitä. Osa ETSK:n jäsenistä kannattaa näkemystä, jonka mukaan kaikkia työntekijöitä olisi suojeltava EU:ssa varmistamalla oikeudenmukaiset vähimmäispalkat, jotka takaavat kohtuullisen elintason riippumatta siitä, missä he työskentelevät. Toiset ETSK:n jäsenet katsovat, että vähimmäispalkkojen asettaminen kuuluu kansalliselle tasolle ja se tulee tehdä kunkin valtion oman järjestelmän erityispiirteiden mukaan. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK on jo aiemmin ilmaissut (7) pitävänsä tarpeellisina lisätoimia palkkojen lähentämiseksi ja vähimmäispalkkojen asettamiseksi jäsenvaltioissa ja korostanut myös, että kansallisten työmarkkinaosapuolten toimivaltuuksia ja riippumattomuutta palkanmääritysprosesseissa tulee kunnioittaa kaikilta osin kansallisten käytäntöjen mukaisesti (8). Näillä toimilla olisi myös pyrittävä vahvistamaan työehtosopimusneuvotteluja, mikä edistäisi osaltaan yleistä kehitystä kohti oikeudenmukaisempia palkkoja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK korostaa, että vähimmäispalkan taso on keskeinen talouspolitiikan väline, jonka on säilyttävä jäsenvaltion päätösvallassa, jotta jäsenvaltiot voivat joustavasti ottaa huomioon poliittisen, taloudellisen ja sosiaalisen tilanteensa kehittymisen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kuten komissio on ehdotettuja toimenpiteitä selittävässä muistiossa todennut, jäsenvaltioissa, joissa työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on suuri, on saavutettu muita parempia tuloksia: palkat ovat korkeampia ja matalapalkkaisten työntekijöiden osuus pienempi. ETSK uskoo, että tällaisten työehtosopimusneuvottelumallien menestystä voi selittää se, että valtio ei osallistu työehtosopimusten ehtojen asettamiseen eikä niiden täytäntöönpanoon ja että työmarkkinaosapuolet ovat itsenäisesti täysin vastuussa näistä molemmista. |
| --- | --- |

2.5

Covid-pandemia

| 2.6 | ETSK totesi jo asiakokonaisuuteen SOC/632 kuuluvassa lausunnossaan, että covid-19-pandemia on koetellut Eurooppaa ankarasti. Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita koettelee historiallinen talouden taantuma, jolla on dramaattisia seurauksia ihmisille ja yrityksille (9). Tilanne on sen jälkeen pikemminkin huonontunut kuin parantunut. Yritysten investoinnit ovat edelleen vähäisiä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Covid-kriisin koko vaikutusta työllisyyteen ei ole vielä nähty, mutta on selvää, että kriisi todennäköisesti lisää työttömyyttä merkittävästi tulevina vuosina. Covid-kriisi on heikentänyt monien pk-yritysten taloudellista tilannetta ja tehnyt niistä haavoittuvampia kustannusten nousulle. Tilanne on sama kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

2.7

Vaikutukset työllisyyteen

| 2.8 | ETSK on jo aiemmin todennut (10), että toinen huolenaihe on se, että eurooppalaisella lakisääteisellä vähimmäispalkkapolitiikalla voisi olla kielteisiä vaikutuksia työllisyyteen (11) erityisesti nuorten ja alhaisen osaamistason omaavien työntekijöiden kohdalla, ja se voisi lisätä sääntöjen noudattamatta jättämistä, mikä voisi puolestaan sysätä useat matalapalkkaiset työntekijät epäviralliseen työntekoon (12). Pimeä työ johtaa epäreiluun kilpailuun, heikentää sosiaali- ja verojärjestelmiä ja laiminlyö työntekijöiden oikeuksia – myös oikeutta kunnollisiin työoloihin ja -ehtoihin ja vähimmäispalkkaan. ETSK pitää valitettavana, että Euroopan komissio ei ole tehnyt kattavaa arviota ehdotuksensa vaikutuksista työllisyyteen ja talouteen kokonaisuudessaan. Direktiivi vähimmäispalkoista on erityisen vahingollinen nyt, kun Euroopan maiden talous ja yhteiskunnat joutuvat vastaamaan covid-19-pandemian asettamaan ennennäkemättömään haasteeseen. |
| --- | --- |

2.8

3.   Varsinaista komission ehdotusta koskevat huomiot

3.1   
  Oikeusperusta

| 3.1.1 | Komission ehdotukselle (13) ehdotettu oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 1 kohdan b alakohta. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | ETSK toteaa, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 5 kohdassa nimenomaan todetaan, ettei EU:n sosiaalipoliittista lainsäädäntävaltaa sovelleta ”palkkoihin, järjestäytymisoikeuteen, lakko-oikeuteen eikä oikeuteen määrätä työsulusta”. Nämä asiat kuuluvat siis täysin kansalliseen toimivaltaan. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | ETSK:ssa on eriäviä näkemyksiä siitä, olisiko EU:n lainsäädäntöaloite, erityisesti direktiivi, oikeutettu 153 artiklan nojalla (14). ETSK on jo todennut (15), että keskeisiä huolenaiheita ovat muun muassa se, että EU:lla ei ole toimivaltaa puuttua palkka-asioihin, ei myöskään palkkatasoon, ja että tällaiset toimet voisivat heikentää työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeutta ja haitata työehtosopimusneuvottelujärjestelmiä erityisesti jäsenvaltioissa, joissa vähimmäispalkkatasot määritetään työehtosopimusneuvotteluissa. Lisäksi EU:n toimien lisäarvosta on eriäviä näkemyksiä, myös komitean sisällä: vaikka suurin osa ETSK:n jäsenistä on sitä mieltä, että tällaiset toimet voisivat tuoda lisäarvoa, kaikki eivät ole tällä kannalla. Jotta EU noudattaisi kaikilta osin toissijaisuusperiaatetta, sen olisi joka tapauksessa ja ottaen huomioon, että vähimmäispalkan määrittäminen kuuluu kansalliseen toimivaltaan, käytettävä lainsäädäntävaltaansa varoen, olipa kyse millaisesta lainsäädäntöaloitteesta tahansa. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Muissa ehdotuksen säännöksissä viitataan oikeusperustan osalta kollektiivisiin oikeuksiin, kuten työehtosopimusten edistämiseen eri tavoin (4 artikla). ETSK panee merkille, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 1 kohdan f alakohtaan sisältyy erityinen oikeusperusta, joka kattaa työntekijöiden ja työnantajien edustamisen ja heidän etujensa kollektiivisen turvaamisen, mukaan lukien yhteistoiminnan työpaikalla, jollei 5 kohdasta muuta johdu. EU:lla on toimivalta antaa lainsäädäntöä tämän nojalla vain yksimielisellä päätöksellä. ETSK katsoo, että tätä artiklaa olisi pitänyt käyttää työehtosopimusneuvottelujen edistämistä koskevien säännösten yhteydessä. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Edellä esitetyn valossa ja ottaen huomioon tätä näkemystä entisestään vahvistavan seikan, että ehdotuksen nimessä, tiettyjen artiklojen otsikoissa ja niiden tekstissä sekä johdanto-osassa käytetty kieli on monilta osin ristiriidassa ehdotuksen todellisen soveltamisalan kanssa, komission olisi harkittava suosituksen julkaisemista direktiivin sijasta. Se jättäisi jäsenvaltioille niiden tarvitsemaa joustonvaraa ehdotuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja kunnioittaisi samalla niiden palkanmääritysjärjestelmiä ja työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   
  Kohde ja soveltamisala

| 3.2.1 | Ehdotuksen 1 artiklassa todetaan, että työntekijöillä pitäisi olla ”vähimmäispalkkasuoja” lain tai työehtosopimusten nojalla. Direktiiviä sovellettaisiin 2 artiklan mukaan työntekijöihin, joilla on lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Yhtään jäsenvaltiota tai työntekijää ei ole jätetty direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Maissa, joissa tukeudutaan yksinomaan työehtosopimusneuvotteluihin – eli missä vähimmäispalkka ei kata kaikkia työntekijöitä eli heillä ei ole vähimmäispalkkasuojaa –, tämä tarkoittaa merkittävää oikeudellista epävarmuutta, jota ei voida hyväksyä. ETSK pelkää, että direktiivin voidaan tulkita tarkoittavan, että kaikille työntekijöille on taattava oikeus vähimmäispalkkasuojaan, myös maissa, joissa tukeudutaan yksinomaan työehtosopimusneuvotteluihin. Tämä merkitsisi 1 artiklan 3 kohdassa esitetystä vakuuttelusta huolimatta puuttumista suoraan vähimmäispalkan kattavuuteen jäsenvaltioissa ja ajaisi näitä maita kohti työehtosopimusten yleispätevää soveltamista. Tämä veisi pohjan työmarkkinamalleilta ja pakottaisi maat pidemmällä aikavälillä luopumaan niistä. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | ETSK suosittaa, että osa ehdotuksen säännöksistä ja käsitteistä (16) muotoillaan täsmällisemmin, jotta epäselvyyksille ja EU:n tuomioistuimen tulkinnoille ei jäisi varaa. Ehdotuksen 1 ja 2 artiklan mukainen kohde ja soveltamisala koskevat kaikkia jäsenvaltioita eli myös niitä, joissa on olemassa itsesääntelyyn perustuva työehtosopimusneuvottelujärjestelmä. Kuten edellä on todettu, yksinomaan työehtosopimusneuvotteluihin tukeutuvissa maissa tämä aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta. Lisäksi olisi säädettävä mukautuksista tietyissä erityistapauksissa, joiden ei pitäisi kuulua ehdotuksen soveltamisalaan (esim. merenkulkijat), joiden palkanmääritys perustuu kansainvälisiin yleissopimuksiin (17). |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   
  Määritelmät

| 3.3.1 | Ehdotuksen 3 artiklassa ei eroteta toisistaan lakisääteisiä vähimmäispalkkoja ja työehtosopimuksissa sovittuja vähimmäispalkkoja tai pikemminkin vähimmäispalkkatasoja. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | ETSK ymmärtää, että lakisääteisissä vähimmäispalkkajärjestelmissä tarvitaan riittävyyttä koskevat arviointiperusteet, jotka vahvistetaan kansallisella tasolla yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa, mutta kyseenalaistaa sen, että näitä kahdenlaisia vähimmäispalkkajärjestelmiä kohdellaan direktiiviehdotuksessa samalla tavalla. Pelkästään työehtosopimusneuvotteluihin tukeutuvissa järjestelmissä vähimmäispalkan riittävyyden sääntely loukkaa työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | ETSK muistuttaa, että työehtosopimusneuvotteluihin perustuvissa järjestelmissä vähimmäispalkoista sovitaan työnantajien ja työntekijöiden välisissä neuvotteluissa, joissa käsitellään palkkoja ja työehtoja myös yleisemmin. Näissä tilanteissa on esimerkiksi selvää, että ”riittävyyttä” punnitaan automaattisesti suhteessa muihin näkökohtiin ja muihin työehtosopimuksen osiin, kun taas lakisääteiset vähimmäispalkat sanellaan ulkopuolelta. |
| --- | --- |

3.3.3

3.4   
  Palkanmääritystä koskevien työehtosopimusneuvottelujen edistäminen

| 3.4.1 | Ehdotuksen 4 artiklassa jäsenvaltiot velvoitetaan ryhtymään toimenpiteisiin, joilla vahvistetaan työmarkkinaosapuolten valmiuksia osallistua palkanmääritystä koskeviin työehtosopimusneuvotteluihin alakohtaisella tai toimialojen välisellä tasolla. Työehtosopimusneuvotteluille ehdotetaan 70 prosentin kattavuuskynnystä. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ETSK on aiemmassa lausunnossaan (18) korostanut, että toimivilla kollektiivisilla neuvottelumenettelyillä, erityisesti alakohtaisilla työehtosopimusneuvotteluilla, on ratkaiseva rooli oikeudenmukaisen ja riittävän palkan takaamisessa läpi koko palkkarakenteen, myös mahdollisten lakisääteisten vähimmäispalkkojen osalta. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | ETSK korostaa, että on varmistettava, että kukin jäsenvaltio saa päättää kansallisin edellytyksin ja oman työmarkkinasuhdejärjestelmänsä mukaisesti ensinnäkin siitä, mikä on tarkoituksenmukainen kattavuustavoite, ja toiseksi siitä, mihin toimenpiteisiin olisi kansallisella tasolla ryhdyttävä, jos taso laskee kansallisen tavoitteen alapuolelle. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | ETSK pelkää myös, että ehdotettu sitova tavoite (70 prosentin kattavuus) heikentäisi työmarkkinaosapuolia pitkällä aikavälillä, sillä joissakin maissa käytettäisiin yhtenä tavoitteen saavuttamisen keinona työehtosopimusten automaattista laajentamista kaikkiin yrityksiin ja työntekijöihin, mikä supistaisi työmarkkinaosapuolten roolia ja heikentäisi työehtosopimusneuvotteluja. |
| --- | --- |

3.4.4

3.5   
  Riittävyys

| 3.5.1 | Ehdotuksen 5 artiklan 2 kohdassa säädetään kansallisista kriteereistä, joita on käytettävä lakisääteisten vähimmäispalkkojen asettamisessa. Kriteereihin kuuluu muun muassa ostovoima, bruttopalkkojen kasvuvauhti ja työn tuottavuuden kehitys. Johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan: ”Sellaisten indikaattoreiden avulla, joissa yhdistetään 60 prosenttia bruttomääräisestä mediaanipalkasta ja 50 prosenttia bruttomääräisestä keskipalkasta, voidaan arvioida vähimmäispalkan riittävyyttä suhteessa bruttopalkkojen tasoon.” Näissä indikaattoreissa on kuitenkin kyse yleisemmin eriarvoisuudesta, ei muita heikommassa asemassa olevien työntekijöiden suojelusta. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Vaikka komissio vakuuttelee perusteluissa päinvastaista, ETSK on huolissaan siitä, että ehdotuksen tarkoituksena on vaikuttaa vähimmäispalkan tasoon ja siten palkkatasoon. Perusteluissa todetaan lisäksi selvästi, että direktiivin tulisi turvata kohtuullinen elintaso, vähentää työssäkäyvien köyhyyttä ja luoda tasapuolisemmat toimintaedellytykset. ETSK katsoo, että näillä säännöksillä puututaan vähimmäispalkan tasoon, mikä pahentaa sen huolta oikeusperustan ja oikeudellisen välineen valinnan pätevyydestä. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.6 | ETSK toteaa, että ehdotus menee hankintadirektiivin 2014/24/EU 18 artiklan 2 kohdan säännöksiä pidemmälle. Kohdan mukaan jäsenvaltiot varmistavat, että talouden toimijat noudattavat sovellettavia työlainsäädännön velvoitteita, jotka on asetettu muun muassa työehtosopimuksissa. Ehdotuksen 9 artiklaan ei sisälly sanaa ”sovellettavat”. Tästä saa sen käsityksen, että julkisissa hankinnoissa on 9 artiklan mukaan edellytettävä aina työehtosopimusten mukaisia palkkoja. Tästä herää kysymys, onko komission aikomuksena mennä direktiiviä 2014/24/EU pidemmälle vaatimalla aina, että palkat ovat kaikissa julkisissa hankinnoissa työehtosopimuksen mukaisia. |
| --- | --- |

3.6

3.7   
  Seuranta ja tiedonkeruu

| 3.7.1 | Jäsenvaltioiden tulee 10 artiklan mukaan antaa tiedot muun muassa työehtosopimusneuvottelujen kattavuuden asteesta ja lakisääteisen vähimmäispalkan tasosta. Jäsenvaltioiden tulee myös varmistaa, että työehtosopimukset ovat avoimia ja julkisesti saatavilla sekä palkkatietojen että muiden määräysten osalta. Sen jälkeen komissio ja neuvoston työllisyyskomitea arvioivat vähimmäispalkkoja. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Yksinomaan työehtosopimusneuvotteluihin perustuvissa työmarkkinamalleissa valtio tai valtion virasto ei tutki palkkojen riittävyyttä. Sopimukset ovat yksinomaan työmarkkinaosapuolten omistuksessa ja tulkittavissa. Ei olisi hyväksyttävää, että työehtosopimuksissa sovituista palkkatasoista annetaan arvio. On myös työmarkkinaosapuolten itsenäisyyden näkökulmasta kyseenalaista, että ne voidaan yleisesti velvoittaa asettamaan sopimukset avoimesti saataville, erityisesti kun sopimuksia voivat tulkita ja tarkistaa ainoastaan työmarkkinaosapuolet. ETSK muistuttaa myös, että työehtosopimukset eivät aina sisällä vähimmäispalkkaa tai vähimmäispalkkatasoja. Raportointivaatimukset ovat lisäksi erittäin työläitä täyttää, ja osa tietovaatimuksista on sellaisia, ettei niitä voida toteuttaa. |
| --- | --- |

3.7.2

Äänestystulos:

| Puolesta: | 106 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 147 |
| Pidättyi äänestämästä: | 17 |

Puolesta:

106

Vastaan:

147

Pidättyi äänestämästä:

17

---

(1)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, Kohtuulliset vähimmäispalkat kaikkialle Eurooppaan: https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-minimum-wages-across-europe, ks. kohta 6.1.2.

(2)  Yhdeksän jäsenvaltiota on lähettänyt kirjeen Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltioille Saksalle ja Portugalille oikeudellisen analyysin tarpeesta. Ne ovat todenneet, että neuvoston suositus olisi parempi oikeudellinen väline ja että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa olisi noudatettava EU:n perussopimusten rajoja.

(3)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 1.11.

(4)  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa [SEC(2020) 362 final – SWD(2020) 245 final – SWD(2020) 246 final].

(5)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, Kohtuulliset vähimmäispalkat kaikkialle Eurooppaan: https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-minimum-wages-across-europe, ks. kohta 1.4.

(6)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 1.2.

(7)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 1.3, ja EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10

(8)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 1.3.

(9)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 1.1.

(10)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 3.4.8.

(11)  Perustuu komission tekemän vaikutustenarvioinnin kaavioon A12.9, sivu 197.

(12)  Eurofound (2019), Upward convergence in employment and socioeconomic factors

(13)  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi riittävistä vähimmäispalkoista Euroopan unionissa [SEC(2020) 362 final – SWD(2020) 245 final – SWD(2020) 246 final].

(14)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 1.8.

(15)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 1.9.

(16)  Erityisesti työmarkkinaosapuolten toimivaltuuksien kunnioittamisen suhteen.

(17)  Merityötä koskeva ILO:n yleissopimus (ILO, 2006).

(18)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 159, kohta 3.3.10.

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/118 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/118

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kriittisiin raaka-aineisiin liittyvä häiriönsietokyky: miten lisätä toimitusvarmuutta ja kestävyyttä”

(COM(2020) 474 final)

(2021/C 220/17)

| Esittelijä: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Michal PINTÉR |

Esittelijä:

Dumitru FORNEA

Toinen esittelijä:

Michal PINTÉR

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 23.9.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Komitean täysistunnon päätös | 28.10.2020 |
| Vastaava jaosto | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen jaostossa | 5.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 25.3.2021 |
| Täysistunnon numero | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 258/0/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 23.9.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Komitean täysistunnon päätös

28.10.2020

Vastaava jaosto

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen jaostossa

5.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

25.3.2021

Täysistunnon numero

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

258/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | Euroopan komission tiedonanto on edistysaskel. Siinä esitetään selkeä etenemissuunnitelma EU:n tasolla toteutettavine aloitteineen ja toimineen. ETSK suosittaakin, että Euroopan parlamentti ja neuvosto tukevat tätä lähestymistapaa, jolla parannetaan EU:n häiriönsietokykyä kriittisten raaka-aineiden suhteen. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ETSK on vakuuttunut siitä, että Euroopan komission ehdottamat toimenpiteet voivat auttaa parantamaan kriittisten raaka-aineiden toimitusvarmuutta ja näin ylläpitää ja kehittää teollista ja teknistä perustaa EU:ssa. Ne voivat myös vahvistaa olennaisen tärkeitä tutkimus- ja kehitysvalmiuksia, joiden ansiosta pystytään saavuttamaan EU:n vihreän kehityksen ohjelman kunnianhimoiset tavoitteet ja samalla luomaan uusia pysyviä ja kunnollisia työpaikkoja ja turvaamaan oikeudenmukainen siirtymä teollisuuden murrosta läpikäyvissä yhteisöissä. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ETSK antaa täyden tukensa energia-alan vihreälle siirtymälle ja katsoo, että vihreään teknologiaan siirtymisen edellyttämien raaka-aineiden louhinta on perustavan tärkeä vaihe. Nämä raaka-aineet, muun muassa metallit ja mineraalit, ovat perustekijöitä vankan infrastruktuurin luomisessa vedyn tai vihreän sähkön toimitusta varten. Vihreän energian ja vihreän energian kantajien tuottaminen mahdollistaa louhinta- ja jalostusteollisuuden irrottamisen hiilestä ja tuo näin kaksinkertaisen hyödyn. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Louhinta on suuririskistä toimintaa, joka nostaa pääomakustannuksia huomattavasti. Riskien vähentämisestä lainatakuiden ja poistojärjestelyjen avulla voi olla suurta apua investointitoiminnalle. Muita verokannustimia ovat verohyvitykset ja valtiontuki. Näitä mekanismeja käytetään maailmalla laajasti kaivostoiminnassa ja jalostuksessa, mutta ne eivät ole yleisiä EU:ssa. Euroopassa on kuitenkin yksi poikkeus (Suomi), joka on luonut kansallisen tukiohjelman riskirahastojen muodossa. Tällaisia aloitteita olisi toteutettava Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ETSK ehdottaa, että EU kehittäisi yksinkertaisen lupamenettelyn kaivostoiminnalle käyttäen lähtökohtana nykyisiä parhaita käytäntöjä, menetelmiä ja tekniikoita. Esimerkit muunlaisesta kriittisestä infrastruktuurista, kuten uusiutuvien energianlähteiden verkosta, ovat auttaneet lisäämään luottamusta yksinkertaistettuihin prosesseihin. Yksinkertaistettu prosessi ei vaikuta päätöksentekoprosessien lopputulokseen, vaan sen tarkoituksena on parantaa ympäristöarvion ja lupamenettelyn oikea-aikaisuutta, ennakoitavuutta ja läpinäkyvyyttä infrastruktuurihankkeissa, jotka toteutetaan tätä menetelmää noudattaen. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ETSK pitää ratkaisevan tärkeänä, että käytössä on riittävät rahoitusvälineet vihreän siirtymän edistämiseksi malmien louhinta- ja jalostusalalla. Samaan aikaan on erittäin tärkeää investoida (esim. Horisontti 2020 -ohjelman kautta) kriittisten ja strategisten raaka-aineiden kierrätykseen. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ETSK on jo täysin vakuuttunut kiertoperiaatteen tärkeydestä EU:n taloudessa. Kiertotaloudessa on olennaisen tärkeää, että materiaalien kierto tapahtuu kokonaisuudessaan Euroopassa. Sellaisia arvokkaita aineita sisältävän jätteen viemistä EU:n ulkopuolelle, joiden jalostaminen EU:ssa voisi auttaa vähentämään EU:n kasvihuonekaasupäästöjä, olisi harkittava huolellisesti, ja sen olisi tapahduttava vain, jos se on kestävän kehityksen näkökulmasta hyödyllistä. Tästä syystä ETSK kannattaa olemassa olevien välineiden, kuten jätteensiirtoasetuksen, pikaista ja tuloksellista tarkistamista. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ETSK pitää ehdotusta kartoittaa kriittisten uusioraaka-aineiden mahdollista toimittamista EU:n varastoista ja jätteistä keskeisenä toimena raaka-aineita koskevan EU:n häiriönsietokyvyn parantamisessa. Sen vuoksi komitea kehottaa tekemään kartoituksesta ensisijaisen tavoitteen ja toteuttamaan sen ennen vuoden 2021 loppua nykyisen, vuodeksi 2022 asetetun määräajan sijaan. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ETSK katsoo, että uusioraaka-aineiden sisäisen käytön ja siirron esteet olisi poistettava lainsäädännöstä ja määräyksistä. Vaarallisten aineiden kaupan ympäristö-, terveys- ja turvallisuusnäkökohtia on kuitenkin seurattava tarkasti ja sääntöjen noudattaminen varmistettava. Menettelyjen tiukkuuden ja nopeuden välille on löydettävä tasapaino, jotta ei vaikeuteta uusioraaka-aineiden sisäistä siirtoa, kierrätystä ja uudelleenkäyttöä. On olemassa monia esimerkkejä siitä, miten muodollisuudet haittaavat kierrätystä (1). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ETSK korostaa, että kriittisten raaka-aineiden luettelon säännöllisessä arvioinnissa käytettävään metodologiaan on tärkeää sisällyttää uusia ulottuvuuksia. Jotta voitaisiin arvioida, noudattavatko tällaisten raaka-aineiden maailmanlaajuiset hankintaketjut eettisiä periaatteita, olisi määriteltävä erityisiä ”eettisen ulottuvuuden” perusteita. Eettisissä periaatteissa olisi otettava huomioon ihmisoikeusjulistus (2), UNGP-periaatteet (3), mukaan luettuina ILO:n asettamat työelämän perusoikeudet, julistus työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista, johon sisältyvät työelämän perusnormit, MNE-julistus (4) sekä YK:n SDG-tavoitteet (5). Lisäksi olisi otettava huomioon raaka-aineiden kaupan ja maailmanmarkkinoiden tilanne ja parannettava kunkin raaka-aineen kaupan olosuhteiden arviointia. Menetelmään nykyisin sisältyvä tapa arvioida kaupan esteitä on hyvin karkea indikaattori. Kaupan esteet ja oligopolit olisi otettava paremmin huomioon. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ETSK korostaa kansallisten koulutus- ja täydennyskoulutusjärjestelmien sekä todistusjärjestelmien välisen koordinoinnin tarvetta, jotta pystytään varaamaan ja osoittamaan riittävä kapasiteetti erikoisalan osaajien kouluttamiseen niillä aloilla, jotka voivat vaikuttaa kriittisiä ja strategisia raaka-aineita koskevan häiriönsietokyvyn vahvistamiseen. EU:n on kehitettävä erikoisosaajien koulutusta samaa tahtia digitaalivallankumouksen kiihtymisen kanssa ja tarjottava ammatillisia mahdollisuuksia niille, jotka vaikuttavat toiminnallaan edistyksellisen talouden toiminnalle välttämättömien mineraalien toimitusvarmuuteen ja jalostukseen. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Tarkasteltaessa toimintapolitiikkoja, joilla pyritään vahvistamaan kriittisiä ja strategisia raaka-aineita koskevaa häiriönsietokykyä, ETSK pitää tärkeänä, että EU:lla on teknologiset ja teolliset valmiudet näiden mineraalien korvaamiseksi, jos niiden saatavuus on jatkuvasti niukkaa. Asiasta vastaaville EU:n toimielimille on annettava suurempi rooli sellaisten t&k-ohjelmiin kohdistuvien merkittävien ja jatkuvien investointien suunnittelemisessa, joiden avulla löydetään uusia materiaaleja ja prosesseja ja tarjotaan näin perusteltu korvaava vaihtoehto. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ottamaan vakuuttavalla ja kunnioittavalla tavalla huomioon raaka-aineita toimittavien kehitysmaiden tarpeet ja toiveet kannustamalla ja tukemalla yrityksiä, jotka toimivat selkeästi kyseisten maiden ja niiden väestön taloudellisten, sosiaalisten ja ekologisten etujen mukaisesti. Komission olisi luotava kumppanuuden toimintaedellytysten malli, jolla edistetään luottamusta, pysyvyyttä, turvallisuutta, luotettavuutta ja vastavuoroista kunnioitusta kauppakumppanien yhteisen edun mukaisesti. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ETSK korostaa, että kriittisten raaka-aineiden määritelmää ja niihin liittyvää toimintamallia on laajennettava. Perinteisesti kriittisillä raaka-aineilla on tarkoitettu pääasiassa kaivosteollisuudesta peräisin olevia materiaaleja. Tämä määritelmä on liian kapea-alainen ja rajoittaa vihreän energian kasvua. Puupohjaisia materiaaleja voidaan nykyisin käyttää tehokkaasti paljon aiempaa useampiin tarkoituksiin. Tämä ala kehittyy nopeasti ja ulottuu tekstiilialasta uuteen kevyempään ja ympäristöystävällisempään akkuteknologiaan. Biotaloudella on ainutlaatuiset mahdollisuudet lisätä EU:n talouden häiriönsietokykyä ja Euroopan geopoliittista vakautta. Uusiutuvien materiaalien käyttö auttaisi samalla myös hillitsemään ilmastonmuutosta, sillä näin voidaan vähentää fossiilisia päästöjä ja luoda samalla vihreää häiriönsietokykyä fossiilisista polttoaineista riippuvaisille aloille. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Tausta

| 2.1. | Raaka-ainesektori tarjoaa EU:ssa noin 350 000 työpaikkaa, mutta toimitusketjun loppupään valmistusteollisuudessa on yli 30 miljoonaa työpaikkaa, jotka ovat riippuvaisia mineraaliraaka-aineiden luotettavasta ja esteettömästä saannista. Vuonna 2018 EU oli 75–100-prosenttisesti riippuvainen metallien tuonnista – metallista riippuen –, ja yli puolet EU:n energiatarpeista täytettiin nettotuonnilla. Raaka-aineiden hinnat ovat erittäin alttiita vaihteluille, ja resurssit muodostavat suurimman osan teollisuuden tuotantopanoskustannuksista (6). Raaka-aineista riippuvainen teollisuus EU:ssa tuotti kuitenkin 206 miljardia euroa lisäarvoa (7). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Maailmanpankki ennustaa, että metallien ja mineraalien kysyntä kasvaa samassa suhteessa ilmastotavoitteiden kanssa. OECD ennustaa, että maailmanlaajuinen materiaalien käyttö tulee kaksinkertaistumaan vuoteen 2060 mennessä. Metallien käytön ennustetaan kasvavan 150 prosenttia, kahdeksasta 20 miljardiin tonniin vuonna 2060. OECD ennustaa myös, että materiaalien käytön ja niiden louhinnan ja jalostuksen kasvu erittäin todennäköisesti lisää maapallon resurssivarantoihin kohdistuvaa painetta ja vaarantaa hyvinvoinnissa saavutetun edistyksen. Tämä voi aiheuttaa ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia ongelmia, pilaantumista, elinympäristöjen tuhoutumista jne. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EU tuottaa alle 5 prosenttia maailman mineraaliraaka-aineista. Kiina yksin tuottaa 66 prosenttia valmiista litiumakuista. EU tuottaa niistä alle yhden prosentin. EU tuottaa alle yhden prosentin maailman polttokennoista ja yhden prosentin tuulivoimaloiden raaka-aineista (8). Kiinalla on lähes monopoliasema aurinkosähkövoimaloiden osien tuotannossa. EU tuottaa yhden prosentin piipohjaisista aurinkosähkölaitteistoista. Robotiikassa tarvitaan 44:ää ainetta, joista EU tuottaa vain 2 prosenttia ja Kiina toimittaa 52 prosenttia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EU:n talouden muuttamisen onnistuminen ja EU:n vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden saavuttaminen edellyttävät kriittisten ja strategisten raaka-aineiden kestävän toimituksen varmistamista. Mineraalit, metallit ja kehittyneet materiaalit ovat välttämättömiä puhtaalle energialle, vihreälle teknologialle ja liikkuvuudelle. Ilman niitä puhtaan ja digitaalisen teknologian käyttöönotto ja edistys samoin kuin kestävän kehityksen tavoitteita koskevan vuoden 2030 agendan täytäntöönpano viivästyvät. EU:n on toimittava ulkoisen riippuvuuden vähentämiseksi, toimitusketjujen monipuolistamiseksi ja kierrätysjärjestelmiin investoimiseksi. Ellei siinä onnistuta, Euroopan työpaikat ja teollisuus ovat vaarassa. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Komission toimet raaka-aineiden alalla

| 3.1. | Komissio antoi 3. syyskuuta 2020 tiedonannon ”Kriittisiin raaka-aineisiin liittyvä häiriönsietokyky: miten lisätä toimitusvarmuutta ja kestävyyttä”, jossa esitetään kymmenen toimenpidettä raaka-aineiden varmojen ja kestävien toimitusten tukemiseksi. Tiedonannossa painotetaan, että EU:ssa on tärkeää saavuttaa avoin strateginen riippumattomuus seuraavien tekijöiden avulla: EU:n ulkopuolisten toimittajien monipuolistaminen, liiallisen tuontiriippuvuuden vähentäminen lisäämällä kiertoa ja resurssitehokkuutta sekä EU:n sisäistä louhintaa ja jalostusta, EU:n sisäisen toimituskapasiteetin lisääminen, häiriönsietokykyisten toimitusketjujen luominen EU:n teollisuuden ekosysteemejä varten, raaka-aineiden kestävän ja vastuullisen hankinnan vahvistaminen, raaka-aineallianssin perustaminen ja t&k-ohjelmien toteuttaminen, rahoitusmahdollisuuksien lisääminen, kaivosalan osaamisen parantaminen, etsintäkapasiteetin lisääminen, ympäristövaikutusten arviointi sekä kansainvälisen kaupan ja kumppanuuksien edistäminen. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Maaliskuun 11 päivänä 2020 julkaistussa komission tiedonannossa ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” korostettiin, että on tärkeää luoda markkinat uusioraaka-aineille ja ottaa huomioon raaka-aineiden eettinen hankinta ja toimitusvarmuus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Maaliskuun 10 päivänä 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” painotettiin kaikkien teollisuuden arvoketjujen tärkeyttä EU:ssa. Puhtaan ja kohtuuhintaisen energian ja raaka-aineiden toimituksen varmistaminen on keskeinen askel kohti teollisuuden hiilijalanjäljen pienentämistä ja siten siirtymän nopeuttamista. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Joulukuun 11 päivänä 2019 komissio julkaisi tiedonantonsa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”. Se on EU:n uusi kasvustrategia, jolla nykyinen talous muutetaan resurssitehokkaaksi, kilpailukykyiseksi ja ilmastoneutraaliksi. Tiedonannossa korostetaan resurssien toimitusvarmuuden strategista merkitystä vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanossa. Siirtymä edellyttää kaikkien puhtaaseen ja digitaaliseen teknologiaan tarvittavien raaka-aineiden kestävää toimitusta. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Yleistä

| 4.1. | ETSK kannattaa ja tukee Euroopan komission pyrkimyksiä ja toimia raaka-aineiden toimitusvarmuuden parantamiseksi. ETSK:n neuvoa-antavan valiokunnan ”teollisuuden muutokset” viimeisten yli 15 vuoden aikana antamat lausunnot sekä yhteistyö komission kanssa tässä asiassa kertovat EU:n järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan olevan kiinnostunut Euroopan raaka-ainekumppanuuden jatkuvasta kehittämisestä ja sitoutunut siihen. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Siksi on kehiteltävä lisää käytännön ehdotuksia ja toimia, joilla turvataan toimitusvarmuus ja kestävyys kriittisistä raaka-aineista annetussa Euroopan komission tiedonannossa tarkoitetulla tavalla. Lisäksi komitea kehottaa komissiota harkitsemaan tarvittaviin toimiin ryhtymistä kaikkien EU:n teollisuudelle ja taloudelle merkityksellisten raaka-aineiden suhteen, jotta vältyttäisiin uusilta riippuvuuksilta. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Euroopan komission vuonna 2008 käynnistämä raaka-aineita koskeva EU:n aloite pohjusti suunnitelmallista ja koordinoitua asianomaisten EU:n toimielinten toimintaa, jolla parannetaan eurooppalaisten tietoisuutta tarpeesta varmistaa Euroopan teollisuudelle kriittisten ja strategisten raaka-aineiden toimitusvarmuus sekä ryhdytään käytännön toimiin asian suhteen EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kestävien mineraalivarojen eurooppalainen teknologiafoorumi (joka tunnustettiin virallisesti vuonna 2008), raaka-aineita koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus (2012), Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti – raaka-aineet (2015), EU:n akkualan yhteenliittymä (2017), eurooppalainen raaka-aineallianssi (syyskuu 2020) ja EU:n raaka-aineviikon vuotuiset tapahtumat ovat esimerkkejä onnistuneista komission aloitteista ja tärkeitä Euroopan unionin työskentelyvälineitä, joiden avulla se pyrkii jatkuvasti löytämään teknologisia, lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia ratkaisuja raaka-aineita koskevan johdonmukaisen EU:n toimintasuunnitelman hahmottelemiseksi. Näitä aloitteita olisi kuitenkin voitu vauhdittaa, ja ETSK kehottaakin komissiota arvioimaan tarkasti mainittujen allianssien ja foorumien työtä, tuloksia ja tehokkuutta ja esittämään arvioinnin tulokset ETSK:lle säännöllisesti (vuosittain). Kansalaisyhteiskunnan edustajana komitea tarvitsee tiedon siitä, tuottaako tämä lähestymistapa konkreettisia tuloksia, joiden avulla päästään eteenpäin kohti tavoitetta eli häiriönsietokykyä raaka-aineiden suhteen. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komission tiedonannossa on täysin ymmärrettävästi ennen kaikkea eurooppalainen näkökulma, sillä keskeisenä kysymyksenä on raaka-aineiden toimitus Euroopan taloudelle. ETSK katsoo kuitenkin, että komission olisi otettava huomioon niiden maiden ihmisten ja talouden tarpeet ja edut, joista raaka-aineita on tarkoitus tuoda Eurooppaan, erityisesti kun viestinä on usein ”eurooppalaiset arvot”, ”globaali vastuu” ja maailmanlaajuisen ”kestävän kehityksen tavoitteet”. Lisäksi on tärkeää ottaa huomioon, että Euroopan talousalueeseen kuuluvilla EU:n ulkopuolisilla mailla on runsaasti mineraalivaroja ja että raaka-ainestrategiat, strategiset kumppanuudet ja rahoitusvälineet, joilla tuetaan kaivosalan vihreää siirtymää, olisi asetettava myös näiden maiden saataville. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tavoite parantaa kriittisiin ja strategisiin raaka-aineisiin liittyvää EU:n häiriönsietokykyä on erottamattomasti kytköksissä EU:n pyrkimyksiin säilyttää vahva teollinen ja teknologinen perusta, joka pysyy digitaalivallankumouksen tahdissa ja ottaa huomioon maailmanlaajuiset ilmastonmuutos- ja ympäristönsuojeluhaasteet. On erittäin tärkeää, että EU onnistuu tässä prosessissa. ETSK on jo aiemmin todennut seuraavaa: ”Aurinkopaneelit, tuulipuistot ja akut ovat ratkaisevan tärkeitä uudessa teollisessa mallissamme. Ne vaativat kuitenkin myös raaka-aineita, joita vertaiskilpailijamme hallitsevat kansainvälisellä areenalla. Teollisuuspolitiikan on kuljettava käsi kädessä tiiviin kauppa- ja ulkopolitiikan kanssa, ja niiden on puolestaan varmistettava raaka-aineiden saatavuus.” (9) |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Raaka-ainepolitiikan on autettava muiden toimintapolitiikkojen kanssa turvaamaan toimitusvarmuus Euroopan teollisuudelle, täyttämään tuotteiden ja palvelujen kysyntä EU:ssa, kunnioittamaan ympäristöä ja rajoittamaan ihmisen toiminnan vaikutuksia ilmastoon sekä luomaan kunnollisia työpaikkoja. Näiden taloudellisten, ympäristöön liittyvien ja sosiaalisten etujen olisi jakaannuttava tasaisesti kaikkialle EU:hun. On tärkeää, että huomioon ei oteta ainoastaan niitä raaka-aineita, jotka on komission ehdottaman menetelmän mukaan luokiteltu ”kriittisiksi”. Raaka-aineet, jotka ovat välttämättömiä monille toimitusketjuille ja joiden kaivanta ja louhiminen ovat kytköksissä myös kriittisten raaka-aineiden saamiseen, olisi tunnustettava strategisesti merkittäviksi. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EU:n jatkuva ja ennakoitu kriittisten ja strategisten raaka-aineiden kysyntä on peruslähtökohta EU:n sisäisten ja maailmanlaajuisten kauppasuhteiden ja hankintaketjujen vahvistamiselle. Koska raaka-aineiden kysyntä kasvaa tasaisesti, EU:n pitäisi myös edelleen parantaa valmiuksiaan hankkia raaka-aineita unionin sisältä ja kansainvälisesti. Toimitusketjujen luotettavuus ja ennakoitavuus ovat keskeisiä tekijöitä, jotta voidaan ylläpitää teollisuustuotantoa ja siihen liittyvää infrastruktuuria jäsenvaltioissa, mutta lisäksi ne ovat välttämätön ennakkoedellytys EU:n kriittisiä raaka-aineita koskevan häiriönsietokyvyn vahvistamiselle. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kriittisten ja strategisten raaka-aineiden tarve on yksi indikaattoreista, joiden perusteella voidaan arvioida ja määrittää EU:n teollisuustuotantokapasiteetin laatu sekä koulutukseen, täydennyskoulutukseen, elinikäiseen oppimiseen ja todistuksiin liittyvät tarpeet, jotka EU:ssa olisi ylläpidettävä, jotta voidaan pärjätä maailmanlaajuisessa kilpailussa ja jotta EU ei olisi riippuvainen tietyistä raaka-aineista eikä myöskään altavastaaja innovoinnissa, tutkimuksessa ja teknologian kehityksessä. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Teknologista ja teollista valmiutta korvata kriittiset raaka-aineet pidetään olennaisen tärkeänä häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi, mutta sitä ei voida saavuttaa lyhyessä ajassa ja ilman merkittäviä ja jatkuvia investointeja tutkimukseen ja kehitykseen uusien materiaalien löytämiseksi. Kiinan dynaamiseen kehitykseen verrattuna voidaan todeta, että EU:n häiriönsietokykyä kriittisten raaka-aineiden suhteen voidaan vahvistaa toteuttamalla kunnianhimoisia hankkeita Euroopan laajuisten liikenne-, energia- ja tieto- ja viestintäinfrastruktuurien yhteenliittämiseksi ja nykyaikaistamiseksi. Kaikki tämä voidaan tehdä EU:n vihreän kehityksen ohjelman yhteydessä. Näin voidaan säilyttää tällaisten raaka-aineiden riittävän suuri kysyntä EU:ssa, mikä vakauttaa maailmanlaajuisia toimitusketjuja ja johtaa näin uusien investointien virtaan näitä aineita jalostavien teollisuudenalojen lisäksi myös kriittisten raaka-aineiden korvaamista käsitteleviin t&k-ohjelmiin. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Erityistä

| 5.1. | Euroopan komission tiedonanto on edistysaskel. Siinä esitetään selkeä etenemissuunnitelma Euroopan tasolla toteutettavine aloitteineen ja toimineen. ETSK suosittaakin, että Euroopan parlamentti ja neuvosto tukevat tätä lähestymistapaa, jolla parannetaan EU:n häiriönsietokykyä kriittisten raaka-aineiden suhteen. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kestävyysperiaatteiden mukaiseen kaivostoimintaan suunnatut investoinnit luovat tarjontaa, työpaikkoja ja taloudellista edistystä, mutta samalla on varmistettava sosioekonomiset ja ympäristöön liittyvät parannukset yritysten yhteiskunnallisen vastuun pohjalta. Suurin huolenaihe on se, miten voidaan tasapainoisesti edistää kestävyysperiaatteiden mukaista kaivostoimintaa Euroopassa ja varmistaa suuren yleisön tuki. Kansalaisten tietoisuuden lisääminen on ensiarvoisen tärkeää. |
| --- | --- |

5.2.

EU:n vihreän kehityksen ohjelma, vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteet ja raaka-aineiden kysyntä

| 5.3. | Puhdas kiertotalous lupaa vähentää riippuvuutta tuontimateriaaleista ja -energiasta, alentaa EU:n kielteisiä terveys- ja ympäristövaikutuksia, kehittää tulevia talousmalleja ja luoda enemmän paikallisia työpaikkoja. Se myös auttaa parantamaan omavaraisuutta ja ratkaisemaan häiriönsietokykyyn liittyviä ongelmia, joita covid-19-pandemia on paljastanut maailmanlaajuisten hankintaketjujen yhteydessä. ETSK on jo vaatinut selkeää strategiaa, jotta EU voisi ”päästä maailmanlaajuiseen johtoasemaan kiertotalouden ja puhtaiden teknologioiden aloilla. Se tavoittelee energiaintensiivisen teollisuuden hiilestä irtautumista” (10). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komission tiedonannossa ei mainita tai käsitellä syvänmeren kaivostoimintaa (11) eikä auteta muuttamaan käsitystä siitä, että kaivannaisteollisuus ei olisi ympäristöystävällistä. Tietyissä tapauksissa se on ympäristöystävällistä kestävyysperiaatteiden mukaisten kaivoskäytäntöjen ansiosta. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komission mukaan kaivosjäte sisältää runsaasti kriittisiä raaka-aineita ja voi luoda uutta taloudellista toimintaa. On kuitenkin epäselvää, minkä tasoisia investointeja tarvitaan ja missä määrin suuri yleisö hyväksyy tällaiset toimet. Kaivosjätteen sisältämien kriittisten raaka-aineiden tarjoamat taloudelliset mahdollisuudet eivät liity ainoastaan hiilikaivoksiin vaan myös muihin kaivoksiin, kuten rauta-, sinkki- ja nikkelikaivoksiin. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Metallien kierrätys-, louhinta- ja jalostuskapasiteetin lisääminen on välttämätöntä vihreän ja puhtaan teknologian kehittämiseksi vihreää energiasiirtymää varten ja myös laajemmin teollisuuden vihreää siirtymää varten. Strategisten ja kriittisten materiaalien talteenotto on keskeisen tärkeää, ja siksi onkin kehitettävä innovatiivista jätteen lajittelu- ja käsittelyteknologiaa. Molempia EU:n sisäisiä hankintareittejä – louhinta ja uudelleenkäyttö – on edistettävä asianmukaisesti ja tuettava taloudellisesti. |
| --- | --- |

5.6.

EU:n kannalta kriittisten raaka-aineiden luettelo – arviointimenetelmät

| 5.7. | EU:n kannalta kriittisten raaka-aineiden luetteloa olisi tarkistettava joka toinen vuosi teknologian kehityksen valossa. Euroopan komissio mainitsee käsiteltävänä olevassa ehdotuksessa esitettyjen toimien seurannan. Vaikutustenarviointeja on tehtävä kaikissa vaiheissa, ja tarvittaessa on voitava tehdä muutoksia tai hyväksyä sääntelyä. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komissio korostaa tässä tiedonannossa, että säännöllisesti tarkistettavalla kriittisten raaka-aineiden luettelolla on merkitystä myös kestävien ja vastuullisten hankintojen edistämisessä. Luettelon määräaikaisarviointiin käytettävää menetelmää olisi arvioitava uudelleen sen valossa, otetaanko huomioon ihmisoikeusjulistus (12), UNGP-periaatteet (13), mukaan luettuina ILO:n asettamat työelämän perusoikeudet, julistus työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista, johon sisältyvät työelämän perusnormit, MNE-julistus (14) sekä YK:n SDG-tavoitteet (15). |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Riskit ihmisoikeusrikkomuksista, mukaan lukien yritystoimintaan liittyvät ihmisoikeusrikkomukset globaaleissa arvoketjuissa (16) tai ympäristötuhot mahdollisissa tuottajamaissa, on otettava konkreettisesti huomioon kriittisten raaka-aineiden luettelon määräaikaisarvioinnin menetelmissä. Sen vuoksi on löydettävä tarkoituksenmukaisia arviointiperusteita ja sisällytettävä ne arviointimenetelmiin. Tämä on erittäin tärkeää, kun otetaan huomioon, että oikeusasioista vastaava EU:n komissaari valmistelee sitovaa due diligence -direktiiviä, joka on tarkoitus esittää vuoden 2021 alkupuoliskolla. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Kriittiset raaka-aineet ovat tähänastisen yleisen käsityksen mukaan kaivosalalta peräisin olevia materiaaleja, mutta käsite on paljon laajempi. Esimerkiksi puupohjaisia materiaaleja voidaan käyttää tehokkaasti paljon aiempaa useampiin tarkoituksiin. Tämä ala kehittyy nopeasti ja ulottuu tekstiilialasta uuteen kevyempään ja ympäristöystävällisempään akkuteknologiaan. Biotaloudella on lisäksi ainutlaatuiset mahdollisuudet lisätä EU:n talouden häiriönsietokykyä ja Euroopan geopoliittista vakautta. Uusiutuvien materiaalien käyttö auttaisi samalla hillitsemään ilmastonmuutosta ja vähentämään fossiilisia päästöjä. Näin luodaan vihreää häiriönsietokykyä fossiilisista polttoaineista riippuvaisille aloille. |
| --- | --- |

5.10.

EU:n raaka-aineiden kartoitus

| 5.11. | Ehdotus kartoittaa kriittisten uusioraaka-aineiden mahdollista toimittamista EU:n varastoista ja jätteistä on keskeinen toimi raaka-aineita koskevan EU:n häiriönsietokyvyn parantamisessa. Sen vuoksi komission on otettava kartoitus ensisijaiseksi tavoitteeksi ja toteutettava se ennen vuoden 2021 loppua nykyisen, vuodeksi 2022 asetetun määräajan sijaan, ja annettava sidosryhmille ja kansalaisille todellinen mahdollisuus tutustua näihin tietoihin. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Koska tällä hetkellä ei ole olemassa katsausta tai tietoa uusioraaka-aineiden saatavuudesta EU:ssa, sekä alakohtaisesti että monialaisesti strategisten ja kriittisten raaka-aineiden jäljittämisestä on tultava ensisijainen tehtävä, jossa hyödynnetään digitaalisia ja massadatavälineitä. |
| --- | --- |

5.12.

Kaivostoiminta, kaivosalan osaaminen ja yhteiskunnallinen toimilupa

| 5.13. | Raaka-aineiden louhinta kaivoksilla on olennaisen tärkeää toimitusriskin pienentämiseksi eli materiaalien tarjoamiseksi vähähiilistä teknologiaa ja maataloutta varten ja valmistusteollisuuden arvoketjujen häiriönsietokyvyn parantamiseksi. Euroopan mineraaliala voi varmistaa nykyisen ja tulevan teknologian kannalta olennaisten materiaalien saatavuuden ilmastoneutraalin, palvelu- ja hyvinvointipohjaisen kiertotalouden ja resurssitehokkaan talouden luomiseksi samalla kun raaka-aineita hankitaan kestävällä ja vastuullisella tavalla. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Lisäksi kaivostoimintaa harjoitetaan Euroopassa korkeimpia ympäristö- ja sosiaalinormeja noudattaen EU:n ulkopuolisiin maihin verrattuna. Euroopan teollisuus on sitoutunut edistämään merkittävällä tavalla ilmastonmuutoksen hillitsemistä: se paitsi etsii jatkuvasti menetelmiä hiilestä irtautumiseksi, jotta jatkuvasti kasvavaan resurssien kysyntään voidaan vastata tehokkaasti ja tulokselliseksi, myös tarjoaa muille taloudellisille toiminnoille mahdollisuuden parantaa ympäristötuloksiaan. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Todellisuudessa raaka-aineiden viennistä on olemassa kehitysmaissa hyvin harvoja esimerkkejä, joissa olisi saatu aikaan kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä, josta laajat väestönosat olisivat hyötyneet. Se aiheuttaa usein pikemminkin sosiaalista hyväksikäyttöä ja ympäristön pilaantumista. Voittajien puolella on yleensä vain muutamia, jotka hyötyvät tilanteesta. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Raaka-aineita ei saa käyttää vain Euroopan taloudellisen vaurauden turvaamiseen, vaan niiden täytyy myös olla perusta kestäväpohjaiselle eli sosiaalisesti ja ympäristön kannalta yhteensopivalle talouskehitykselle alkuperämaissa. EU:n tulisi toimia tässä asiassa ennakoivasti ja tukea kaikkia mahdollisia yritysten toimia, joilla siirrytään aiemmasta yksipuolisesta halvimpien mahdollisten raaka-aineiden tavoittelusta kohti uutta ”strategista kumppanuutta”. Tällaisessa strategisessa kumppanuudessa on otettava tasapuolisesti huomioon sekä raaka-aineiden toimittaja- että vastaanottajamaiden taloudelliset, sosiaaliset ja ekologiset tarpeet ja edut ja tuettava ja edistettävä sosioekonomista kehitystä alkuperämaissa. Kun luodaan toimintaedellytykset kumppanuudelle, kauppasuhteissa voidaan saavuttaa korkeatasoinen luottamus, pysyvyys, turvallisuus ja luotettavuus yhteisen edun mukaisesti ja vastavuoroisen kunnioituksen pohjalta. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Paikallisia ympäristöongelmia on aina punnittava niitä hyötyjä vasten, joita tällaisilla hankkeilla voitaisiin saada aikaan laajempien eurooppalaisten ja maailmanlaajuisten hiilidioksidiongelmien ratkaisemiseksi. Esimerkki tästä on kuparin kysynnän lisääntyminen. Tällaisen vertailun olisi oltava osa kaivoshankkeiden priorisointia Euroopassa. Priorisoinnissa olisi myös otettava huomioon alueelliset talousnäkökohdat. |
| --- | --- |

5.17.

| 5.18. | Raaka-aineiden saatavuus ei riitä, ellei EU:lla ole korkean teknologian jalostuslaitoksia. Komissaari Thierry Breton on todennut, että kriittisten raaka-aineiden osalta tavoitteena on nostaa Euroopan kaivos- ja jalostuskapasiteetti toimintavalmiiksi ensi vuosikymmenen alkuun mennessä. Tämä ei ole tarpeeksi kunnianhimoista. ETSK suosittaakin, että EU edistää välittömiä investointeja ja yhteisiä säänneltyjä kannustimia sijoittajille. Euroopan strategisen riippumattomuuden vauhdittamiseksi kriittisten raaka-aineiden osalta olisi harkittava eurooppalaisen kumppanuuden (Horisontti Eurooppa) tai Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen (IPCEI) luomista. Tällaisen IPCEI-hankkeen olisi katettava kriittisten raaka-aineiden toimitusketju kokonaisuudessaan: EU:n sisäisten mineraalivarojen arviointi, louhinta, sulatus, jalostus, kierrätys ja uuteen käyttötarkoitukseen osoittaminen. Täysin integroidun harvinaisten maametallien sisäisen arvoketjun luominen onkin akkualalla ratkaisevan tärkeää kaksinkertaisen siirtymän eli digitaalisen ja vihreän siirtymän toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

5.18.

| 5.19. | Euroopassa on käynnissä neljä tärkeää teollisuushanketta kestävyysperiaatteiden mukaisen kaivostoiminnan ja jalostuksen alalla. Niiden kokonaisarvo on lähes 2 miljardia euroa. Niiden odotetaan kattavan 80 prosenttia Euroopan akkualan litiumtarpeista vuoteen 2025 mennessä. Nämä hankkeet voisivat toimia innoituksena muille eurooppalaisten arvoketjujen kannalta keskeisiä raaka-aineita koskeville hankkeille monilla muillakin strategisilla aloilla. |
| --- | --- |

5.19.

| 5.20. | Teollisuus käyttää jo nyt automaatiota, digitalisaatiota, lohkoketjuteknologiaa ja tekoälyä, mutta olisi tutkittava mahdollisuutta käyttää Copernicus-ohjelmaa uusien raaka-aine-esiintymien löytämiseksi ja ympäristöjalanjäljen tarkkailemiseksi. ETSK on myös jo suositellut, että ”laaditaan EU:n sääntelyn etenemissuunnitelma, jossa puututaan raaka-ainealan digitalisaation asettamiin haasteisiin ja tarkastellaan muun muassa kyberturvallisuutta, tekoälyä, automaatiota, monitasoista hallintoa sekä merellä ja avaruudessa tapahtuvaa kaivostoimintaa” (17). |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Olisi kehitettävä uusia louhinta-, talteenotto- ja tuotantomenetelmiä. Niiden tulisi olla tiukimpien ympäristö- ja sosiaalinormien mukaisia. EU:n kaatopaikkojen ja kaivosjätteen resurssien hyödyntäminen on yksi mahdollinen kriittisten raaka-aineiden lähde. Ympäristöasiantuntijat vaativat myös, että paikallisyhteisöt otetaan mukaan tulevia kaivosalueita koskevaan päätöksentekoon. |
| --- | --- |

5.21.

| 5.22. | Kaivosalan osaamista voidaan siirtää metallien ja mineraalien hyödyntämiseen, mahdollisesti samoilla alueilla. Oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi auttaa hiilialueita ja hiili-intensiivisiä alueita InvestEU-ohjelman tarjoaman kestävää infrastruktuuria koskevan rahoituksen kautta. Tarvitaan kuitenkin aikaa ja kannustimia sijoittajille, samoin kuin lainsäädäntöä nopeammasta lupamenettelystä (EU:n asetus voisi olla ratkaisu). Sosiaaliset, ympäristöä koskevat ja kestävyysvaatimukset ovat keskeisiä kaikissa tulevissa EU:n hankkeissa. |
| --- | --- |

5.22.

| 5.23. | Yksi keskeisistä ennakkoedellytyksistä tehokkaalle paikalliselle sisältöpolitiikalle, jolla pyritään luomaan uusia, vihreämpiä ja paremmin palkattuja työpaikkoja maihin, joissa on huomattavasti mineraaliesiintymiä, on tarvittavan osaamisen saatavuus ja valmiudet vastata teollisuuden tarpeisiin kaivoksen elinkaaren kaikissa vaiheissa. On myös ratkaisevan tärkeää kehittää uusia ja mukauttaa nykyisiä osaamiskokonaisuuksia, jotta voidaan vastata nopeasti teknologisiin muutoksiin. Viimeaikaiset tutkimukset ovat vahvistaneet uuden teknologian todennäköisesti vaikuttavan työpaikkojen luonteeseen, ja niissä on korostettu, miten uusia taitoja tarvitaan kaivosalalla paitsi uusissa ammateissa myös nykyisissä ammateissa, sillä nykyisten operatiivisten työpaikkojen on mitä todennäköisimmin mukauduttava automaatioon. Irtisanomisia olisi vältettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla kouluttamalla työntekijöitä uudelleen ja varmistamalla, että heillä on mahdollisuus päästä uuden teknologian ja kierrätysprosessien myötä syntyviin uusiin tehtäviin ja työpaikkoihin. |
| --- | --- |

5.23.

| 5.24. | Koulutus, täydennyskoulutus ja todistusten saaminen ovat äärimmäisen tärkeitä näkökohtia, joista on huolehdittava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kautta ja jotka ovat merkittäviä alan tulevaisuuden kannalta. Tarvittavien taitojen hankkimiseen tarvitaan aikaa ja rahoitusta. Erikoisaloja, kuten geologiaa, metallurgiaa ja kaivostoimintaa, voitaisiin opettaa myös perustutkintotasolla. |
| --- | --- |

5.24.

Investoinnit

| 5.25. | Louhinta on suuririskistä toimintaa, joka nostaa pääomakustannuksia huomattavasti. Riskien vähentämisestä lainatakuiden ja poistojärjestelyjen avulla voi olla suurta apua investointitoiminnalle. Muita verokannustimia ovat verohyvitykset ja valtiontuki. Näitä mekanismeja käytetään maailmalla laajasti kaivostoiminnassa ja jalostuksessa, mutta ei niinkään EU:ssa. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | On kehitettävä ja suunniteltava tehokas taloudellisten kannustinten järjestelmä jäteteollisuuden ekologisen siirtymän tukemiseksi. Lisäksi olisi määrättävä seuraamuksia arvokkaiden jäteresurssien väärinkäytöstä. |
| --- | --- |

5.26.

| 5.27. | EU:n kykyä puuttua tehokkaasti kansainvälisten kauppakumppaneiden asettamiin tulliesteisiin ja muihin kaupan esteisiin, myös polkumyynnin ja julkisten hankintojen alalla, on parannettava, jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset raaka-ainekaupassa. |
| --- | --- |

5.27.

| 5.28. | Euroopassa tarvitaan merkittäviä investointeja tutkimukseen ja kehitykseen, jotta Eurooppa voi säilyttää johtoasemansa globaaleissa arvoketjuissa. Muiden talousmahtien tahdissa pysyminen on tärkeää ja edellyttää eri toimintapolitiikkoihin kuuluvien välineiden, kuten uuden teollisuusstrategian, tiivistä koordinoimista EU:n kauppapolitiikan kanssa. Ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa koskevan asetuksen täytäntöönpanosta on tulossa unionin sisällä yhä tärkeämpää EU:n strategisten arvoketjujen suojelemiseksi. |
| --- | --- |

5.28.

| 5.29. | EU:n on seurattava erityisen tarkasti globaaleja raaka-ainemarkkinoita ja strategisten toimitusketjujen kehittymistä. Sitä varten on saatava luotettavat ja täydelliset tiedot kaikilta jäsenvaltioilta ja sidosryhmiltä raportointiin käytettävien standardoitujen tiedostomuotojen avulla. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | EU:n yritysten louhinta-, jalostus- ja kierrätysalalla tekemillä vihreään siirtymään liittyvillä investoinneilla on tuettava teollisuuden pyrkimyksiä osallistua siirtymään ja edistyä kohti ilmastoneutraaliustavoitteita (18). Alalla olisi oltava mahdollisuus saada kestävää rahoitusta helposti, mutta vain, jos kaavailluissa investoinneissa, t&k-suunnitelmissa ja teollisuuden rakennemuutoshankkeissa osoitetaan selkeä sitoutuminen ilmastotavoitteisiin, tuottavaan täystyöllisyyteen, kestävään talouskasvuun ja kaikille tarjottavaan ihmisarvoiseen työhön. ETSK on jo aiemmassa lausunnossaan todennut: ”kestävän kasvun tulee tarkoittaa tasapainoista, globaalia ja kattavaa lähestymistapaa ympäristöön, talouteen, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan kaikkien kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin ilmastonmuutossopimuksen mukaisesti niin, että luodaan monialaiset vähimmäisehdot, joita ei voida korvata” (19). |
| --- | --- |

5.30.

| 5.31. | Lisäksi kaivoshankkeille, jotka noudattavat näitä samoja sitoumuksia, olisi annettava tukea ja kannustusta myös IPCEI-hankkeiden (Euroopan yhteistä etua koskeva tärkeä hanke) ja PCI-hankkeiden (yhteistä etua koskeva hanke) kehyksessä. Tällaisten investointien ja hankkeiden panoksen arvioinnissa on tarkkailtava myös mahdollista ”viherpesua” tai harhaanjohtavia tietoja. |
| --- | --- |

5.31.

Kauppa ja kansainvälinen ulottuvuus

| 5.32. | Kiina tuottaa tällä hetkellä 98 prosenttia EU:hun toimitettavista harvinaisista maametalleista. Kovan geopoliittisen kilpailun aikakausi on alkamassa, ja sen vuoksi toimivan talousdiplomatian kehittäminen EU:n tasolla on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa monipuolisesti erilaisten toimittajien saatavuus samalla kun investoidaan uudelleenkäyttö- ja kierrätyskapasiteettiin. ETSK kehottaa tässä yhteydessä luomaan strategisia kumppanuuksia samoin ajattelevien maiden kanssa useammankeskisessä kehyksessä, jotta voidaan välttää se, että (toisinaan poliittisesti värittyneet) toimitushäiriöt aiheuttavat keskeytyksiä kehittyneissä teollisissa arvoketjuissa EU:ssa. |
| --- | --- |

5.32.

| 5.33. | Euron aseman vahvistaminen kansainvälisenä valuuttana ja viitevaluuttana on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan ehkäistä hintojen vaihtelua ja vähentää EU:n sidosryhmien riippuvuutta Yhdysvaltain dollarista. Komission olisi käytettävissä olevia talousdiplomatian ja kauppapolitiikan välineitä hyödyntäen etsittävä keinoja kannustaa käymään kauppaa kriittisillä raaka-aineilla euromääräisenä. Komitea suhtautuukin myönteisesti Euroopan komission tiedonantoon ”Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmä: lisää läpinäkyvyyttä, vakautta ja häiriönsietokykyä” (20). |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | Uusioraaka-aineiden vienti on sallittava vain, jos se on kestävän kehityksen kannalta järkevää. EU:n olisi kuitenkin pyrittävä muuttamaan pelisääntöjä ja sallimaan arvokkaita materiaaleja sisältävän jätteen vienti vain silloin, kun se on kestävän kehityksen kannalta hyödyllistä. Tällaisen jätteen viennin tulisi siis toteutua vain, jos määränpään ympäristö- ja sosiaalinormit ja ilmastovaikutusten lieventämistoimenpiteet ovat EU:n vaatimusten tasalla. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.35. | Kansainvälistä yhteistyötä OECD:ssä, Yhdistyneissä kansakunnissa, WTO:ssa ja G20-ryhmässä on tehostettava, ottaen huomioon alan kestäväpohjaisuus tulevaisuudessa ja EU:n intressi varmistaa kriittisten raaka-aineiden saatavuus. Tasapuolisten toimintaedellytysten varmistaminen maailman muiden alueiden kanssa on olennaisen tärkeää eurooppalaisille sidosryhmille. EU:n on hyödynnettävä kaikkia käytettävissään olevia välineitä, kuten kauppasopimuksia ja strategisia kumppanuuksia, luodakseen edellytykset EU:n yhteisyritysten perustamiseksi kolmansiin maihin, joilla on runsaasti resursseja, erityisesti Afrikassa ja Etelä-Amerikassa, ottaen aina huomioon vastuullisen hankinnan periaatteet ja hyvää liiketapaa koskevat parhaat käytännöt. Länsi-Balkanin maiden integroiminen EU:n toimitusketjuun on myös olennaisen tärkeää. |
| --- | --- |

5.35.

Bryssel 25. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Jäsenvaltiot soveltavat esimerkiksi erilaisia luokittelumenetelmiä sen arvioimiseen, onko jäte ominaisuuksiltaan vaarallista. Tämä luo turhaa byrokratiaa – liian paljon asiakirjoja, pitkällisiä prosesseja, viranomaisten epäyhtenäisiä kantoja – ja tarpeetonta rasitetta, joka liittyy jätteen luokittelusta riippuvaan jätteensiirron taloudelliseen takuuseen.

1

(2)  Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus.

2

(3)  Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet.

3

(4)  Kolmikantainen periaatejulistus, joka koskee monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa.

4

(5)  YK:n kestävän kehityksen tavoitteet.

5

(6)  Raaka-aineiden tulostaulu 2018.

6

(7)  Euromines.

7

(8)  UNEP IRP.

8

(9)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 108.

9

(10)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 108.

10

(11)  Kansainvälisen merenpohjajärjestön tehtävänä on tehdä merenpohjan kaivostoiminnasta laillisesti ja käytännössä mahdollista.

11

(12)  Ks. alaviite 2.

12

(13)  https://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

13

(14)  Ks. alaviite 4.

14

(15)  Ks. alaviite 5.

15

(16)  GVC, Global Value Chains.

16

(17)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 37.

17

(18)  McKinsey Report How the European Union could achieve net-zero emissions at net-zero cost, 3. joulukuuta 2020: ”Nettopäästöjen nollatason saavuttaminen merkitsisi noin 28 biljoonan euron investointeja puhtaaseen teknologiaan ja tekniikoihin seuraavien 30 vuoden aikana.””Tästä 5,4 biljoonan summasta 1,5 biljoonaa investoitaisiin rakennusalalle (29 %), 1,8 biljoonaa energia-alalle (33 %), 410 miljardia teollisuuteen (8 %), 76 miljardia maatalouteen (noin 1 %) ja 32 miljardia liikenteeseen (alle 1 %). Noin 1,5 miljardia (28 %) käytettäisiin infrastruktuurin rahoittamiseen, jotta voidaan parantaa energian siirtoa ja jakelua kaikille aloille.”

18

How the European Union could achieve net-zero emissions at net-zero cost

(19)  Kestävän rahoituksen toimintasuunnitelma (EUVL C 62, 15.2.2019, s. 73).

19

(20)  COM(2021) 32 final, 19.1.2021, tiedonanto Euroopan parlamentille, Euroopan keskuspankille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:52021DC0032

20

---

| 9.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 220/128 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 220/128

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Akkujen kestävyysvaatimukset EU:ssa”

(COM(2020) 798 final – 2020/353(COD))

(2021/C 220/18)

| Esittelijä: | Bruno CHOIX |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Franck UHLIG |

Esittelijä:

Bruno CHOIX

Toinen esittelijä:

Franck UHLIG

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 18.1.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Komitean täysistunnon päätös | 1.12.2020 |
| Vastaava elin | Neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen CCMI:ssä | 5.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.3.2021 |
| Täysistunnon nro | 559 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 256/0/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 18.1.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Komitean täysistunnon päätös

1.12.2020

Vastaava elin

Neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen CCMI:ssä

5.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

24.3.2021

Täysistunnon nro

559

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

256/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1. | ETSK kannattaa Euroopan komission ehdottamassa asetuksessa [COM(2020) 798 final – 2020/0353 (COD)] esitettyjä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden mahdollisista erilaisista lähestymistavoista johtuvan sisämarkkinoiden hajanaisuuden välttäminen on keskeinen kysymys, johon kaikkien sidosryhmien olisi kiinnitettävä huomiota. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ETSK kehottaa määrittelemään yhdessä kaikkien sidosryhmien kanssa tarkemmat ja toimivammat hallintojärjestelyt ja -välineet uuden asetuksen täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ETSK ehdottaa, että näihin haasteisiin vastataan vahvistamalla entisestään Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) roolia ja resursseja. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ETSK ehdottaa, että Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) roolia vahvistetaan kysymyksissä, jotka liittyvät terveyteen, turvallisuuteen ja työoloihin tuotannossa sekä akkujen kierrätykseen ja käyttötarkoituksen muuttamiseen. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Mitä tulee akkujen hankintaketjun seurantaa koskevien asianmukaisten selvitysperiaatteiden soveltamiseen, ETSK kehottaa noudattamaan tällaisen seurantajärjestelmän toteuttamisessa täyttä avoimuutta. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kierrätys, kunnostaminen ja uudelleenkäyttö mahdollistavat arvoketjun alkupään turvaamisen. Ekologista suunnittelua koskevan tutkimus-ja kehittämistyön tukeminen on olennaisen tärkeää. ETSK ehdottaa, että tämä toteutetaan Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen (IPCEI) muodossa. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kun otetaan huomioon haasteet, jotka liittyvät työpaikkoihin ja osaamiseen kestäväpohjaisen eurooppalaisen akkuteollisuuden kehittämiseksi, ETSK ehdottaa, että Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) ja asiaankuuluvien Euroopan toimialakohtaisten työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun neuvottelukomiteoiden roolia laajennetaan ja vahvistetaan pyrittäessä oikeudenmukaiseen siirtymään Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ETSK katsoo, että komission osaamissopimusaloitteen ja eurooppalaisten hankkeiden ALBATTS, DRIVES ja COSME yhteydessä on ensisijaisen tärkeää suunnitella ja toteuttaa akkujen ekologiseen suunnitteluun ja kierrätykseen liittyviä koulutushankkeita, joille varataan riittävät määrärahat niiden onnistumisen varmistamiseksi. Työmarkkinaosapuolten tulisi osallistua niihin aktiivisesti, ja niitä tulisi toteuttaa yhteistyössä mahdollisten kansallisten järjestelmien tai asiaan suoraan liittyvien työmarkkina-alueiden kanssa. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ETSK ehdottaa EU:n hiilineutraaliutta koskevien sitoumusten mukaisesti akkujen valmistuksen ja alkupään materiaalitoimituslogistiikan hiilijalanjäljen ylärajojen pikaista käyttöönottoa ja komission osoittamien resurssien lisäämistä, jotta voidaan nopeasti kehittää ja ryhtyä soveltamaan välineitä akkuteollisuusalan hiilijalanjäljen arvioimiseksi ja seuraamiseksi. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ETSK katsoo, että on otettava käyttöön tuottajavastuu, joka sopii yhteen ekologisen suunnittelun edistämisen kanssa. Tässä yhteydessä on tarpeen erottaa toisistaan akkujen käyttöiän päättyminen ja niitä käyttävien laitteiden käyttöiän päättyminen. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ETSK ehdottaa, että käyttöiän päättymisen lisäksi otetaan käyttöön ”käytön loppumisen” käsite akkujen uudelleenkäytön, kunnostamisen tai uusiokäytön ja kierrätyksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Merkintöjä koskevan asetusehdotuksen säännöksiin olisi sisällytettävä velvoite tiedottaa ihmisille paremmin myös muiden vaarallisten aineiden kuin kadmiumin, lyijyn ja elohopean mahdollisista riskeistä ja muista turvallisuusriskeistä, jotta akkuja hankittaessa voitaisiin tehdä tietoon perustuvia valintoja ja niitä osattaisiin käyttää paremmin. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Johdanto

| 2.1. | Euroopan komissio esitti 10. joulukuuta 2020 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi [COM(2020) 798 final – 2020/0353 (COD)] akuista ja käytetyistä akuista. Sillä on tarkoitus kumota paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista 6. syyskuuta 2006 annettu direktiivi 2006/66/EY ja muuttaa markkinavalvonnasta ja tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta 20. kesäkuuta 2019 annettua asetusta (EU) 2019/1020. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on luoda EU:hun kehys, joka kattaa akkujen koko elinkaaren ja joka sisältää yhdenmukaistetut ja entistä kunnianhimoisemmat säännöt akkuja, niiden osia, käytettyjä akkuja ja kierrätettyjä materiaaleja varten. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Asetuksen päätavoitteena on parantaa akkujen elinkaarenaikaista kestävyyttä varmistaen EU:n sisämarkkinoille saatettujen akkujen kestävyyttä koskevat vähimmäisvaatimukset, parantaa akkualan hankintaketjun häiriönsietokykyä EU:ssa edistämällä kiertotaloutta ja vähentää sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia akkujen elinkaaren kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tarkoituksena on muun muassa edistää korkealaatuisten ja suorituskykyisten akkujen tuotantoa ja EU:n markkinoille saattamista, kehittää ja hyödyntää EU:n akkuraaka-aineiden – sekä ensiö- että kierrätysmateriaalien – potentiaalia varmistamalla, että ne tuotetaan tehokkaasti ja kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti, sekä turvata kierrätetyille raaka-aineille toimivat markkinat ja niihin liittyvät teolliset prosessit. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komissio pyrkii asetuksella edistämään innovointia ja EU:n teknologisen osaamisen kehitystä ja hyödyntämistä. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tämän pitäisi kiertotalouden logiikan mukaisesti vähentää EU:n riippuvuutta strategisesti tärkeiden raaka-aineiden ja harvinaisten maametallien tuonnista ja auttaa kaikkien käytettyjen akkujen asianmukaisen keräyksen ja kierrätyksen toteuttamisessa. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Jotta voitaisiin vähentää ympäristövaikutuksia ja sosiaalisia vaikutuksia, asetuksen avulla on tuettava vastuullisia hankintakäytäntöjä, pyrittävä raaka-aineiden ja kierrätysmateriaalien tehokkaaseen käyttöön, vähennettävä akkujen koko elinkaaren aikaisia kasvihuonekaasupäästöjä, pienennettävä ihmisten terveydelle ja ympäristön laadulle aiheutuvia riskejä sekä parannettava asianomaisen väestön sosiaalisia oloja. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Yleistä

| 3.1. | Akkuteknologia tulee seuraavalla vuosikymmenellä olemaan Euroopassa yksi merkittävimmistä tekijöistä vihreään energiaan siirtymisen edistämisessä. Koska akut mahdollistavat tarvittaessa liikenteen sähköistämisen ja uusiutuvan energian käytön luotettavana energialähteenä, niiden käyttö auttanee edistämään Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden saavuttamista Euroopassa. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komission varapuheenjohtajan Maros Šefčovičin mukaan komission vuonna 2017 perustaman EU:n akkualan yhteenliittymän (EBA) puitteissa saavutetun edistyksen johdosta EU pystyisi täyttämään jopa 80 prosenttia tarpeistaan viiden vuoden kuluessa. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tätä strategista riippumattomuutta kehitetään yhdessä EU:n akkualan yhteenliittymän kanssa oikeudellisten välineiden tarjoamiseksi, jotta jäsenvaltioiden autoteollisuus, raaka-aineteollisuus ja kemianteollisuus voidaan tuoda yhteen suunnittelemaan ja toteuttamaan 100-prosenttisesti eurooppalaisia arvoketjuja. Ensimmäisten eurooppalaisten akkujen tuotantolaitosten toiminnan olisi tarkoitus käynnistyä vuonna 2021 tai 2022. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ETSK kannattaa komission ehdottamassa asetuksessa esitettyjä toimenpiteitä, sillä niillä pystytään vastaamaan moninaisiin haasteisiin, joita akkujen maailmanlaajuisen tuotannon ja kulutuksen kasvu aiheuttaa. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ETSK varoittaa kuitenkin, että EU:n strateginen riippumattomuus edellyttää toimenpiteiden vahvistamista ja nopeaa toteuttamista, jotta EU:ssa voidaan välttää paitsi akkujen käyttäjien kasvava teknologinen, teollinen ja energiaan liittyvä riippuvuus aasialaisista tai amerikkalaisista tuottajista myös eurooppalaisten autotehtaiden tuotannon siirtäminen kolmansiin maihin akkujen tuotantolaitosten läheisyyteen, millä olisi kielteisiä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia, kuten ETSK on jo todennut aiemmassa lausunnossaan (1). Lisäksi eurooppalaisten yritysten etuja on suojeltava hyödyntämällä kattavasti kaikkia asiaankuuluvia EU:n välineitä. ETSK ilmaisee myös huolensa siitä, miten komissio aikoo todentaa hiilijalanjälkeä, kierrätetyn sisällön määriä ja hankintaketjun selvitysperiaatteita koskevat vaatimukset ja niiden noudattamisen. ETSK painottaa tässä yhteydessä, että tuontituotteiden vaatimustenmukaisuutta on tutkittava perusteellisesti, jotta voidaan välttää epäreilu kilpailu kolmansien maiden taholta. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Aurinkopaneelit, tuulipuistot ja akut ovat ratkaisevan tärkeitä uudessa teollisessa mallissamme (2). Ne ovat riippuvaisia pääasiassa EU:n ulkopuolisista maista peräisin olevista raaka-aineista ja materiaaleista, taitotiedosta ja lisäarvosta. Tällä hetkellä vain noin prosentti maailman litiumakuista tuotetaan Euroopassa (3). Sen lisäksi, että Euroopassa kehitetään kiinteiden akkujen alaa nykyisten ja tulevien sähköverkkosuunnitelmien tehokkaan ja varman toteuttamisen turvaamiseksi, ETSK suosittaa luomaan EU:n tasolla puitteet kaksisuuntaista latausta (V2G) koskevalle täydentävälle lähestymistavalle. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ETSK kannattaa ehdotuksia liikenteen kestäväpohjaisuuden parantamiseksi sekä akkualaa koskevaa strategista toimintasuunnitelmaa, jolla pyritään vähentämään Euroopan energiavajetta ja luomaan arvoketju akkuja varten. Liikenteen irtautuminen hiilestä ja siirtyminen puhtaaseen energiaan ovat keskeisiä seikkoja kolmannessa liikkuvuuspaketissa, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa sekä kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa. Aloite liittyy laajempaan kiertotaloutta koskevaan toimintasuunnitelmaan (4). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumilla (5) voi olla oma roolinsa näitä aiheita koskevassa viestinnässä. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tarvitaan myös asianmukainen järjestelmä, jotta loppukäyttäjille voidaan antaa tietoa markkinoilla saatavilla olevien akkujen laadusta ja kuluttajat voidaan saada ymmärtämään roolinsa käytettyjen akkujen keräyksessä. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Paras tapa varmistaa, että valmistetut akut ovat ”puhtaita”, on noudattaa EU:n ympäristönormeja ja -sääntöjä, mitä pyritään edistämään esimerkiksi kiertotalouden toimintamallissa, jota sovelletaan kaivostoiminnasta aina akkujen käyttöiän päättymiseen saakka. Teollisuuden laajamittaiset investoinnit tämän tavoitteen toteuttamiseksi ovat ratkaisevan tärkeitä, kun taas komission tehtävänä on luoda asianmukaiset rajaehdot, kuten tekniset standardit (6). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ETSK kannattaa sitä, että komission asetusehdotuksessa otetaan huomioon akuissa käytettäviin kriittisiin raaka-aineisiin liittyvät haasteet. Kriittiset raaka-aineet määritellään komission 3. syyskuuta antamassa tiedonannossa ”Kriittisiin raaka-aineisiin liittyvä häiriönsietokyky: miten lisätä toimitusvarmuutta ja kestävyyttä”. Akuissa käytetyt kriittiset raaka-aineet ovat litium, koboltti, luonnongrafiitti ja antimoni. Kaksi tärkeintä muuttujaa, jotka otetaan huomioon kriittisyyttä määritettäessä, ovat taloudellinen merkitys ja toimitusriski. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ETSK on jo ilmoittanut kannattavansa mahdollisuutta ottaa käyttöön oikeudellisesti sitovia vaatimuksia, jotta edistetään uusioraaka-aineiden markkinoita ennen kaikkea pakkaus-, ajoneuvo-, rakennusmateriaali- ja akkualalla (7). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Koska uusiutuvien energiamuotojen tuotanto on jaksottaista, energian varastointi asettaa todellisen haasteen niiden hyödyntämiselle ja kehittämiselle. Varastointi on Euroopan unionille strateginen haaste, jonka ratkaiseminen takaisi pysyvästi unionin toimitusvarmuuden ja kannattavat energiamarkkinat sekä teknisesti että julkisen talouden kannalta. ETSK kehottaa muistamaan, että energian varastoinnista saatavien etujen lisäksi varastointi voi myös aiheuttaa merkittäviä taloudellisia sekä ympäristöön liittyviä ja terveydellisiä kustannuksia. Tästä syystä komitea vaatii järjestelmällisiä vaikutustenarviointeja, joissa ei arvioida ainoastaan teknisten ratkaisujen kilpailukykyä vaan myös vaikutuksia ympäristöön ja terveyteen. ETSK pitää tärkeänä myös, että arvioidaan teknisten ratkaisujen vaikutukset taloudellisen toiminnan ja työpaikkojen luomiseen. ETSK katsoo, että energian varastointiin liittyviä jäsenvaltioiden säännöksiä on tarpeen yhdenmukaistaa. ETSK kehottaa myös aloittamaan Euroopassa julkisen keskustelun energiasta (nk. eurooppalaisen energiavuoropuhelun), jotta kansalaiset ja kansalaisyhteiskunta kokonaisuudessaan ottavat energia-alan siirtymän asiakseen ja voivat punnita energian varastointitekniikoihin liittyviä tulevaisuuden vaihtoehtoja (8). Akkujen merkintöjen laatu edistää tätä. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Taloudellinen haaste on merkittävä: komission arvion mukaan akkujen maailmanlaajuinen kysyntä kasvaa vuoteen 2030 mennessä 14-kertaiseksi verrattuna vuoden 2018 tasoon, ja EU:n osuuden tästä kysynnästä odotetaan olevan 17 prosenttia. Litiumakkujen määrä 700-kertaistuu vuosina 2020–2040. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Jotta voidaan arvioida uuden lainsäädännön täytäntöönpanon vaikutusta työpaikkoihin ja osaamistarpeisiin, asetusehdotuksessa hyödynnetään kahta tutkimusta, joista yhden on julkaissut CEPS (9) ja toisen RREUSE (10), sekä EU:n akkualan yhteenliittymän tekemää työtä. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CEPSin tutkimuksessa arvioidaan, että akkujen keräyksen ja kierrätyksen kehittäminen vaikuttaa suorien ja välillisten työpaikkojen luomiseen: kierrätysasteen ollessa 55 % noin 850 työpaikkaa ja kierrätysasteen ollessa 75 % noin 5 500 työpaikkaa. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Sen sijaan RREUSE-järjestön tutkimuksen mukaan akkujen korjaaminen ja uudelleenkäyttö luo 5–10 kertaa enemmän kokoaikatyötä vastaavia työpaikkoja kuin keräys ja kierrätys, mikä herättää kysymyksen niiden toimenpiteiden poliittisista haasteista, joilla edistetään keräystä ja kierrätystä akkujen korjaamisen ja uudelleenkäytön sijaan. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Osaamisvaje koskee pääasiassa akkujen ekologista suunnittelua niiden kestävyyden ja parhaan mahdollisen käytön optimoimiseksi. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Jotta investointeja kestävien akkujen tuotantokapasiteettiin voidaan parantaa sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien riskien valossa, on tarpeen saattaa akkuihin liittyvät hankkeet EU:n kestävien toimintojen luokitusjärjestelmän (11) mukaisiksi InvestEU-ohjelma huomioon ottaen. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Erityistä

| 4.1. | ETSK kehottaa määrittelemään tarkemmat ja toimivammat hallinto- ja täytäntöönpanojärjestelyt ja -välineet kaikkien uudessa asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tosiallisista ja tehokasta toteuttamista varten. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ETSK ehdottaakin, että näihin haasteisiin vastattaisiin tarkistamalla (2005 annetun ja vuonna 2018 tarkistetun) kemikaaleja koskevan EU:n Reach-asetuksen täytäntöönpanosta vastaavan, Helsingissä sijaitsevan Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) roolia siten, että se vastaisi myös akkujen kestävyyttä koskevassa uudessa asetuksessa vahvistettujen uusien normien ja sääntöjen rekisteröinnistä, arvioinnista, seurannasta ja valvonnasta. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kestäväpohjaisen akkualan kehittämisen on vastattava EU:n työterveys- ja työturvallisuusnormien noudattamisen ongelmaan, joka liittyy niiden työntekijöiden suojeluun, jotka ovat kosketuksissa akkujen ja teollisuusakuissa tai ajoneuvojen akuissa käytettävien kierrätettävien raaka-aineiden kanssa. Bilbaossa sijaitseva Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) on tehnyt asiasta tutkimuksia, jotka on otettava huomioon, jotta asetuksessa voidaan antaa asianmukaiset säännökset. ETSK ehdottaakin myös EU-OSHAn roolin vahvistamista. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Mitä tulee akkujen hankintaketjun seurantaa ja Euroopan komission alaisuudessa toimivaa riippumatonta tarkastus-, seuranta- ja valvontajärjestelmää koskevien asianmukaisten selvitysperiaatteiden soveltamiseen OECD:n ohjeissa (12) vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, ETSK kehottaa noudattamaan tällaisen seurantajärjestelmän toteuttamisessa täyttä avoimuutta. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kun otetaan huomioon työpaikkoihin ja osaamiseen liittyvät haasteet, joita asetuksen mukaiset toimenpiteet kestäväpohjaisen eurooppalaisen akkuteollisuuden kehityksen edistämiseksi tuovat mukanaan, ETSK ehdottaa, että laajennetaan ja vahvistetaan Cedefopin sekä asiaankuuluvien Euroopan toimialakohtaisten (sähkö, metallurgia, kemianteollisuus, kaivannaisteollisuus jne.) työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun neuvottelukomiteoiden roolia tällä alalla pyrittäessä oikeudenmukaiseen siirtymään Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. Jäsenvaltioiden ammatillisten oppilaitosten on toteutettava asianmukaisia koulutushankkeita opetusohjelmissaan, jotta voidaan varmistaa koulutettujen työntekijöiden saatavuus kestäväpohjaisessa eurooppalaisessa akkuteollisuudessa. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Osana Euroopan komission osaamissopimusaloitetta on käynnistetty ALBATTS-hanke (Alliance for Qualifications and batteries technology training), DRIVES-hanke (Development and Research on Innovative Vocational Educational) ja COSME-ohjelma (yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva monivuotinen ohjelma). ETSK pitää erityisen tärkeänä sellaisten koulutushankkeiden suunnittelemista ja toteuttamista, jotka liittyvät uusiin ekologisen suunnittelun taitoihin sekä akkujen korjaamisen, kunnostuksen ja kierrätyksen edellyttämiin diagnosointitaitoihin. Työmarkkinaosapuolten tulisi osallistua hankkeisiin aktiivisesti, ja niitä tulisi toteuttaa yhteistyössä mahdollisten kansallisten järjestelmien tai asiaan suoraan liittyvien työmarkkina-alueiden kanssa.
  Tutkimusta ja innovointia tarvitaan tuotteiden ja prosessien kestävyyden, laadun ja turvallisuuden parantamiseksi sekä kustannusten vähentämiseksi. Akkujen tutkimus ja kehittäminen on asetettava välittömästi etusijalle noudattaen kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka koskee akkujen koko arvoketjua, ja ajan mittaan on tehtävä jatkuvasti merkittäviä investointeja, jotka kattavat sekä lyhyen että pitkän aikavälin tutkimusprioriteetit. |
| --- | --- |

4.6.

Tutkimusta ja innovointia tarvitaan tuotteiden ja prosessien kestävyyden, laadun ja turvallisuuden parantamiseksi sekä kustannusten vähentämiseksi. Akkujen tutkimus ja kehittäminen on asetettava välittömästi etusijalle noudattaen kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka koskee akkujen koko arvoketjua, ja ajan mittaan on tehtävä jatkuvasti merkittäviä investointeja, jotka kattavat sekä lyhyen että pitkän aikavälin tutkimusprioriteetit.

| 4.7. | Akuilla ja vedyllä on energian varastoinnissa toisiaan täydentävät tehtävät. Tavoitteena on maksimoida näiden kahden teknisen ratkaisun väliset synergiat. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Uusien digitaaliteknologioiden odotetaan nopeuttavan kehitystä akkualalla: tämä ulottuu materiaalien nopeammasta kehittämisestä aina akkujärjestelmien monialaisen käytön optimointiin energiaverkon tukemiseksi. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kierrätys, kunnostaminen ja uudelleenkäyttö mahdollistavat arvoketjun alkupään turvaamisen. Ekologista suunnittelua koskevan tutkimus-ja kehittämistyön tukeminen on olennaisen tärkeää. ETSK ehdottaa, että tämä toteutetaan Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen (IPCEI) muodossa. Olisi kehitettävä asiantuntemusta akkujen hyödyntämisen optimoimiseksi suuntaamalla toimintaa mahdollisuuksien mukaan niiden kunnostamiseen, uusiokäyttöön tai niiden osien parempaan hyödyntämiseen ja toteutettava ympäristön kannalta mahdollisimman suotuisia prosesseja. Samalla olisi varmistettava työntekijöiden turvallisuus ja pyrittävä taloudelliseen malliin, joka mahdollistaa tämän toiminnan jatkumisen Euroopassa. On erityisesti otettava käyttöön kilpailukykyisiä teollisia prosesseja, joissa voidaan tuottaa akkuja varten laadukkaita materiaaleja kierrättämällä. Lisäksi on tuettava entistä enemmän suljetun kierron pohjalta yhdennetysti toimivia yrityksiä. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ETSK ehdottaa hiilineutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevien EU:n sitoumusten mukaisesti (välitavoitteena kasvihuonekaasupäästöjen 55 prosentin vähennys vuoteen 2030 mennessä), että otetaan pikaisesti käyttöön ylärajat akkujen valmistukseen ja alkupään materiaalitoimituslogistiikkaan liittyvälle hiilijalanjäljelle (heinäkuu 2027 on liian myöhäinen ajankohta Eurooppa-neuvoston 11. joulukuuta 2020 asettamien tavoitteiden kannalta). Komission olisi myös myönnettävä lisää resursseja akkualan hiilijalanjäljen seurantavälineiden nopeaa kehittämistä ja käyttöönottoa varten. Strategiset materiaalit akkuja varten on pyrittävä ensisijaisesti hankkimaan (kaupunki- tai luonnon)kaivoksista, jotka sijaitsevat markkinoilla, joilla akkuja valmistetaan ja kierrätetään. Nämä toimenpiteet auttavat osaltaan yksinkertaistamaan ja minimoimaan logistiikkavirtoja. Akkujen valmistus on ratkaisevassa asemassa niiden hiilijalanjäljen kannalta, ja asetuksella on edistettävä vähän sähköä kuluttavia prosesseja ja asetettava etusijalle vähähiilisten sähkölähteiden käyttö. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ETSK katsoo, että on otettava käyttöön tuottajavastuu, joka sopii yhteen ekologisen suunnittelun edistämisen kanssa ja erityisesti sen kanssa, että kannustetaan suunnittelemaan akkuja niin, että voidaan helpottaa niiden jälkiasennusta, uudelleenvalmistusta ja uudelleenkäyttöä. Tämä liittyy akkujen uusiokäyttöön, jota olisi edistettävä. Tässä yhteydessä on tarpeen erottaa toisistaan akkujen käyttöiän päättyminen ja niitä käyttävien laitteiden käyttöiän päättyminen niin, että akut eivät päädy oletusarvoisesti jätteeksi, kun laite, jossa niitä käytetään, saavuttaa elinkaarensa pään. Kun akku tai sitä käyttävä laite saavuttaa oletetun elinkaarensa pään, on tuottajan vastuulla osoittaa, että akku on luokiteltava jätteeksi. Tätä varten on tehtävä arviointi tai testejä ja osoitettava tarkoitusta varten laaditussa asiakirjassa, että nykyinen teknologia ja mahdolliset soveltamisalat huomioon ottaen on teknisesti mahdotonta käyttää akkua uudelleen jälkiasennettuna tai uudelleenvalmistettuna kyseissä markkinaolosuhteissa. Käyttöiän päättymisen lisäksi tulisi ottaa käyttöön ”käytön loppumisen” käsite akkujen uudelleenkäytön, kunnostamisen tai uusiokäytön ja kierrätyksen edistämiseksi. Tämä edellyttää, että uuteen asetukseen sisällytetään nämä uudet toimijat ja toimet. |
| --- | --- |

4.11.

Bryssel 24. maaliskuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 353, 18.10.2019, s. 102.

1

(2)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 108.

2

(3)  EUVL C 282, 20.8.2019, s. 51.

3

(4)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 254.

4

(5)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/en

5

(6)  EUVL C 262, 25.7.2018, s. 75.

6

(7)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 94.

7

(8)  EUVL C 383, 17.11.2015, s. 19.

8

(9)  CEPS: Drabik E. and Rizos V., Prospects for electric vehicle batteries in a circular economy, 2018.

9

(10)  RREUSE: Briefing on job creation potential in the re-use sector, 2015.

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 2020/852, annettu 18. kesäkuuta 2020.

11

(12)  OECD (2018), OECD Due Diligence Guidance for Responsible Business Conduct.

12

---