# Az Európai Unió C 101/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 101 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. április 27. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 101

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. április 27.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Információ |
| | Bizottság |
| 2005/C 101/1 | Euro átváltási árfolyamok | 1 |
| 2005/C 101/2 | Közlemény a textiltermékekre vonatkozó egyedi védzáradék tekintetében a 3030/93/EGK tanácsi rendelet 10a. cikkének alkalmazásáról | 2 |
| 2005/C 101/3 | A Bizottság véleménye (2004-04-25) az Euratom-Szerződés 37. cikkének megfelelően az egyesült királysági Kent megyében található Dungeness A atomerőmű lebontásából keletkező radioaktív hulladék ártalmatlanítási tervéről | 16 |
| 2005/C 101/4 | Állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás C 5/2005 (ex NN 70/2004) – Mezőgazdasági tüzelőanyagok jövedékiadó-mentessége – a szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás kezdeményezésének folytatása (C 6/2004 – ex NN 70/2001 támogatás) – a 2000. december 23-i 388. törvény 24. cikkének (3) bekezdése; a 2001. december 21-i 448. sz. törvény 13. cikkének (3) bekezdése; a 2002. december 27-i 289. sz. törvény 19. cikkének (4) bekezdése és a 2003. december 24-i 350. sz. törvény 2. cikkének (4) bekezdése – Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően | 17 |
| 2005/C 101/5 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3785 – TPG/APAX/TIM Hellas) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 22 |
| 2005/C 101/6 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3628 – Gilde/Bekaert Fencing) (
  1
  ) | 23 |
| 2005/C 101/7 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3706 – Övag/Investkredit) (
  1
  ) | 23 |
| 2005/C 101/8 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3745 – Severstal/Lucchini) (
  1
  ) | 24 |
| 2005/C 101/9 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3697 – Symantec/Veritas) (
  1
  ) | 24 |
| 2005/C 101/0 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3311 – Van Oord/BHD/Bagger Holding JV) (
  1
  ) | 25 |
| 2005/C 101/1 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos, a 384/96/EK tanácsi rendelet 12. cikke alapján történő újbóli felülvizsgálati eljárás megindításáról | 26 |
| 2005/C 101/2 | A Bizottság véleménye (2005. április 25.) az Euratom Szerződés 37. cikkének megfelelően az Egyesült Királyságban (Skócia) található Dounreay telephely helyreállítási tervéből (DSRP) keletkező radioaktív hulladék ártalmatlanítási tervéről | 28 |
| 2005/C 101/3 | Bejelentési eljárás – Műszaki szabályok (
  1
  ) | 29 |
| 2005/C 101/4 | Értesítés a többek között Indiából származó szulfanilsav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és az Indiából származó szulfanilsav behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálati eljárás megindításáról | 34 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Információ

Bizottság

2005/C 101/1

Euro átváltási árfolyamok

1

2005/C 101/2

Közlemény a textiltermékekre vonatkozó egyedi védzáradék tekintetében a 3030/93/EGK tanácsi rendelet 10a. cikkének alkalmazásáról

2

2005/C 101/3

A Bizottság véleménye (2004-04-25) az Euratom-Szerződés 37. cikkének megfelelően az egyesült királysági Kent megyében található Dungeness A atomerőmű lebontásából keletkező radioaktív hulladék ártalmatlanítási tervéről

16

2005/C 101/4

Állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás C 5/2005 (ex NN 70/2004) – Mezőgazdasági tüzelőanyagok jövedékiadó-mentessége – a szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás kezdeményezésének folytatása (C 6/2004 – ex NN 70/2001 támogatás) – a 2000. december 23-i 388. törvény 24. cikkének (3) bekezdése; a 2001. december 21-i 448. sz. törvény 13. cikkének (3) bekezdése; a 2002. december 27-i 289. sz. törvény 19. cikkének (4) bekezdése és a 2003. december 24-i 350. sz. törvény 2. cikkének (4) bekezdése – Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

17

2005/C 101/5

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3785 – TPG/APAX/TIM Hellas) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

22

2005/C 101/6

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3628 – Gilde/Bekaert Fencing) (
  1
  )

1

23

2005/C 101/7

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3706 – Övag/Investkredit) (
  1
  )

1

23

2005/C 101/8

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3745 – Severstal/Lucchini) (
  1
  )

1

24

2005/C 101/9

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3697 – Symantec/Veritas) (
  1
  )

1

24

2005/C 101/0

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3311 – Van Oord/BHD/Bagger Holding JV) (
  1
  )

1

25

2005/C 101/1

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos, a 384/96/EK tanácsi rendelet 12. cikke alapján történő újbóli felülvizsgálati eljárás megindításáról

26

2005/C 101/2

A Bizottság véleménye (2005. április 25.) az Euratom Szerződés 37. cikkének megfelelően az Egyesült Királyságban (Skócia) található Dounreay telephely helyreállítási tervéből (DSRP) keletkező radioaktív hulladék ártalmatlanítási tervéről

28

2005/C 101/3

Bejelentési eljárás – Műszaki szabályok (
  1
  )

1

29

2005/C 101/4

Értesítés a többek között Indiából származó szulfanilsav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és az Indiából származó szulfanilsav behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálati eljárás megindításáról

34

| | II   Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- |
| 2005/C 101/5 | A Holland Királyság kezdeményezése a több tagállamból érkező, nagyszámú részvevőt tömörítő találkozókat – melynek során a rendőrség közreműködésének elsődleges célja a közrend és közbiztonság fenntartása, a bűncselekmények megelőzése és a bűnüldözés – érintő határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozásáról szóló tanácsi határozat elfogadása céljából | 36 |

II   Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe alapján elfogadott jogi aktusok

2005/C 101/5

A Holland Királyság kezdeményezése a több tagállamból érkező, nagyszámú részvevőt tömörítő találkozókat – melynek során a rendőrség közreműködésének elsődleges célja a közrend és közbiztonság fenntartása, a bűncselekmények megelőzése és a bűnüldözés – érintő határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozásáról szóló tanácsi határozat elfogadása céljából

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Információ

Bizottság

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/1

---

Euro átváltási árfolyamok (1)

2005. április 26.

(2005/C 101/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2981 |
| JPY | Japán yen | 137,54 |
| DKK | Dán korona | 7,4489 |
| GBP | Angol font | 0,68115 |
| SEK | Svéd korona | 9,1453 |
| CHF | Svájci frank | 1,5418 |
| ISK | Izlandi korona | 82,46 |
| NOK | Norvég korona | 8,1315 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9559 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5821 |
| CZK | Cseh korona | 30,247 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar Forint | 249,23 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6962 |
| MTL | Máltai líra | 0,4298 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2054 |
| ROL | Román lej | 36 183 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,61 |
| SKK | Szlovák korona | 39,695 |
| TRY | Török líra | 1,7662 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6661 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6112 |
| HKD | Hong Kong-i dollár | 10,1235 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7831 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1384 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 296,54 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,9119 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,7437 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3850 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 572,10 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,933 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 70,519 |
| RUB | Orosz rubel | 36,0350 |
| THB | Thaiföldi baht | 51,257 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2981

JPY

Japán yen

137,54

DKK

Dán korona

7,4489

GBP

Angol font

0,68115

SEK

Svéd korona

9,1453

CHF

Svájci frank

1,5418

ISK

Izlandi korona

82,46

NOK

Norvég korona

8,1315

BGN

Bulgár leva

1,9559

CYP

Ciprusi font

0,5821

CZK

Cseh korona

30,247

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar Forint

249,23

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6962

MTL

Máltai líra

0,4298

PLN

Lengyel zloty

4,2054

ROL

Román lej

36 183

SIT

Szlovén tolar

239,61

SKK

Szlovák korona

39,695

TRY

Török líra

1,7662

AUD

Ausztrál dollár

1,6661

CAD

Kanadai dollár

1,6112

HKD

Hong Kong-i dollár

10,1235

NZD

Új-zélandi dollár

1,7831

SGD

Szingapúri dollár

2,1384

KRW

Dél-Koreai won

1 296,54

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,9119

CNY

Kínai renminbi

10,7437

HRK

Horvát kuna

7,3850

IDR

Indonéz rúpia

12 572,10

MYR

Maláj ringgit

4,933

PHP

Fülöp-szigeteki peso

70,519

RUB

Orosz rubel

36,0350

THB

Thaiföldi baht

51,257

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/2

---

Közlemény a textiltermékekre vonatkozó egyedi védzáradék tekintetében a 3030/93/EGK tanácsi rendelet 10a. cikkének alkalmazásáról

(2005/C 101/02)

1.   BEVEZETÉS – AZ IRÁNYMUTATÁSOK CÉLKITŰZÉSEI

A textiltermékekre vonatkozó egyedi védzáradékokkal (a továbbiakban: TVEV) kapcsolatos, a Kína WTO-hoz történő csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv által tartalmazott rendelkezéseket a 138/2003/EK tanácsi rendelet (1) beépítette az EU-jogba oly módon, hogy a 3030/93/EGK tanácsi rendeletet (2) új 10a. cikkel egészítette ki. Az új 10a. cikk szinte szó szerinti átirata a Kína WTO-hoz történő csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv által tartalmazott szövegnek, a fő kiegészítés egy belső EU-s döntéshozatali eljárás kialakítása, amely alapján az ún. „komitológiai eljárást” (vö. a későbbi leírással) követően döntéseket fogadtak el.

A rendelkezés elfogadása óta az értelmezésre vonatkozóan számos kérdés merült fel, és aggodalmak is megfogalmazódtak az eljárásokban bevezetendő lehető legnagyobb átláthatóságra, valamint a bizottsági politika alkalmazása során a nagyobb kiszámíthatóságra vonatkozóan. A Bizottság, válaszul ezekre az aggodalmakra, a „Textília és ruházat 2005 után” című, 2004. október 13-i közleményében (3) jelezte, hogy hozzáférhetővé kívánja tenni „a Bizottság által követendőnek tartott eljárásokat és feltételeket tartalmazó iránymutatásokat a Tanács által elfogadott vonatkozó rendeletekkel összhangban a védzáradékok alkalmazására, különösen a Kína WTO-hoz történő csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvben szereplő, textiltermékekre vonatkozó védzáradékra vonatkozóan”. Ez a közlemény útmutatást (a továbbiakban: iránymutatások) tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a Bizottság hogyan kívánja alkalmazni a TVEV-t. Célja ezért az érdekelt felek tájékoztatása következőkről:

| a) | a Bizottság megítélése szerint a TVEV alkalmazására vonatkozó kritériumok; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság megítélése szerint a TVEV alkalmazására vonatkozó kritériumok;

| b) | a TVEV alkalmazására vonatkozó kérelmek gondos kezelésének és vizsgálatának tekintetében olyan, a Bizottság által alkalmazni szándékozott eljárások, amelyek bármely érdekelt fél számára lehetővé teszik, hogy részt vegyen az eljárásban. |
| --- | --- |

b)

a TVEV alkalmazására vonatkozó kérelmek gondos kezelésének és vizsgálatának tekintetében olyan, a Bizottság által alkalmazni szándékozott eljárások, amelyek bármely érdekelt fél számára lehetővé teszik, hogy részt vegyen az eljárásban.

Az iránymutatások azt a „korai figyelmeztető rendszert” is érthetővé teszik, amelyet a Bizottság azt arra vonatkozó döntésekor szándékozik használni, hogy vizsgálatot kezdjen-e és fokozottan konzultáljon-e Kínával, ha bizonyos „riasztási szinteket” elértek. Ez a TVEV jelenlegi alkalmazásának sérelme nélkül történik majd, amely alkalmazás a TVEV-ben meghatározott feltételektől függ majd.

Ezek az iránymutatások az érdekelt felek tájékoztatására szolgálnak és nem jogi eszközök. A Bizottság azon politikai szándékát tükrözik, amely a TVEV alkalmazására vonatkozó egyes eljárások és feltételek követésére irányul, ezért nem vezetnek jogilag megalapozott jogos elvárásokhoz a Bizottság által a vonatkozó rendeletekkel összhangban elfogadásra kerülő egyedi döntések tekintetében, amelyek a TVEV-n alapuló fellépések teljes megalapozottságát biztosító eseti vizsgálatok eredményei. Mivel a közösségi jogszabályok alapján a Bizottság széles hatáskörrel rendelkezik a TVEV alkalmazására vonatkozóan, ezek az iránymutatások azt teszik érthetővé az érdekelt felek számára, hogy a Bizottság hogyan szándékozik ezeket a hatásköröket gyakorolni.

2.   A TEXTILTERMÉKEKRE VONATKOZÓ EGYEDI VÉDZÁRADÉK LEÍRÁSA

A Kína WTO-hoz történő csatlakozásával foglalkozó munkacsoportnak a Kína WTO-hoz történő csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvhöz (4) csatolt jelentése (5) a (242) bekezdésben olyan rendelkezést tartalmaz, amely feljogosítaná a WTO tagjait, hogy a Kínából érkező textil- és ruházati (T&R) termékek behozatalára védintézkedéseket hozzanak, mégpedig 2008 végéig (6). A rendelkezés (amelyet az 1. melléklet mutat be) fő elemei a következők:

| a) | A hivatkozás feltételei
  : a záradék akkor alkalmazható ha „valamely WTO-tag úgy véli, hogy a T&R termékek Kínából származó behozatala (...) a piac zavara folytán azzal fenyeget, hogy hátráltatja e termékek kereskedelmének rendes fejlődését.” |
| --- | --- |

a)

A hivatkozás feltételei
  : a záradék akkor alkalmazható ha „valamely WTO-tag úgy véli, hogy a T&R termékek Kínából származó behozatala (...) a piac zavara folytán azzal fenyeget, hogy hátráltatja e termékek kereskedelmének rendes fejlődését.”

| b) | A tervezett védintézkedés
  . A záradék alkalmazására azzal kerül sor, hogy a záradékra hivatkozó tag konzultációkat kér. Két lépésről van szó: a) a konzultációkérést követően Kína egyetért azzal, hogy a kérés tárgyát képező vonatkozó termékkategória érintett országba irányuló szállítmányait a konzultációkérés hónapját megelőző legutóbbi 14 hónap első 12 hónapja folyamán exportált mennyiségnél 7,5 %-kal (a gyapjútermékek esetében 6 %-kal) magasabb szintre korlátozza; b) kölcsönösen elfogadott megoldás hiányában az érintett WTO-tag keretmennyiségeket vezethet be az ilyen mennyiségekre.
  Az ilyen intézkedések csak egy évig lehetnek hatályban. Az azonban, hogy meghosszabbíthatóak-e, értelmezés kérdése, mivel a szöveg szerint „az e bekezdés alapján megtett intézkedés nem maradhat hatályban egy évnél tovább, újbóli alkalmazás nélkül”, így nyitva marad a záradék új alkalmazásának lehetősége ugyanazon termékek vonatkozásában az egyéves időszak lejárta után. |
| --- | --- |

b)

A tervezett védintézkedés
  . A záradék alkalmazására azzal kerül sor, hogy a záradékra hivatkozó tag konzultációkat kér. Két lépésről van szó: a) a konzultációkérést követően Kína egyetért azzal, hogy a kérés tárgyát képező vonatkozó termékkategória érintett országba irányuló szállítmányait a konzultációkérés hónapját megelőző legutóbbi 14 hónap első 12 hónapja folyamán exportált mennyiségnél 7,5 %-kal (a gyapjútermékek esetében 6 %-kal) magasabb szintre korlátozza; b) kölcsönösen elfogadott megoldás hiányában az érintett WTO-tag keretmennyiségeket vezethet be az ilyen mennyiségekre.

Az ilyen intézkedések csak egy évig lehetnek hatályban. Az azonban, hogy meghosszabbíthatóak-e, értelmezés kérdése, mivel a szöveg szerint „az e bekezdés alapján megtett intézkedés nem maradhat hatályban egy évnél tovább, újbóli alkalmazás nélkül”, így nyitva marad a záradék új alkalmazásának lehetősége ugyanazon termékek vonatkozásában az egyéves időszak lejárta után.

Meg kell jegyezni, hogy a TVEV egy átmeneti jellegű, kivételes rendelkezés, amely nem kapcsolódik a WTO egyéb, védintézkedésekkel kapcsolatos rendelkezéseihez vagy eljárásaihoz. Egyedülállósága, amely magában foglalja azt, hogy az ezekkel az iránymutatásokkal követett megközelítés nem alkalmazható más védintézkedésben, abból a tényből fakad, hogy célja egy kiegészítő eszköz biztosítása a kontingensmentes rendszerre való átmenet megkönnyítése céljából, amely a textil- és ruházati termékekről szóló WTO-megállapodás (TRM) 2004. december 31-i megszűnésétől lesz hatályos, figyelemmel Kínának a WTO-hoz történő csatlakozására hét évvel a TRM megkötéséről szóló tárgyalásokat követően. A rendelkezés megfogalmazása egyúttal rendkívül homályos, amely viszonylag széles diszkrecionális határok között és kis felelősséggel alkalmazható a WTO-ban.

Az alkalmazásra vonatkozó követelményei alacsonyabbnak tűnnek, mint az egyéb hatályos, védintézkedésekkel kapcsolatos WTO-rendelkezések esetében. Ez annak a ténynek tulajdonítható, hogy a TVEV alapján rendelkezésre álló intézkedések hatálya (csak mennyiségi korlátok) és időtartama korlátozottabb (legfeljebb egy év), mint az egyéb védintézkedésekre vonatkozó eszközök esetében.

3.   A TVEV ÁTÜLTETÉSE AZ EU-JOGBA

A TVEV-t a 2003. január 21-i 138/2003/EK tanácsi rendelet építette be a közösségi jogba, kiegészítve a 3030/93/EGK tanácsi rendeletet egy új 10a. cikkel, amely hasonlít a jegyzőkönyvben szereplő szöveghez (lásd a 2. mellékletet) és felhatalmazta a Bizottságot a mechanizmus alkalmazására. A Bizottság így felhatalmazást kapott a textiltermékekkel foglalkozó bizottsággal való konzultáció mellett egy tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére döntéshozatalra a konzultációkéréssel (amely Kína önkorlátozásának kivetését váltja ki), illetve a korlátozások kivetésével kapcsolatban. A közösségi jog általános elveivel összefüggésben e rendelkezés szabályozza a TVEV Közösségen belüli alkalmazását.

Mielőtt a Bizottság hivatalos konzultációkat kér Kínával vagy mielőtt megszorításokat vet ki, a 3030/93/EGK tanácsi rendelet 10a. cikkének értelmében, amelynek jogi rendelkezéseit szintén a 2. melléklet tartalmazza (7), a Bizottság a javasolt intézkedésekről benyújt egy tervezetet a textiltermékekkel foglalkozó bizottsághoz, és miután a bizottság minősített többséggel megerősítően szavaz, elfogadja azt. A minősített többség hiányában a Bizottság haladéktalanul benyújt egy javaslatot a Tanácshoz, amelyet a Tanács elutasíthat, módosíthat, visszavonhat minősített többséggel. Amennyiben azonban a Tanácsnak nem sikerül egy hónapon belül állást foglalnia minősített többséggel, a Bizottság elfogadja a javasolt intézkedéseket. Abban az esetben, ha a Tanács minősített többséggel ellenzi az intézkedést, a Bizottságnak újra meg kell vizsgálnia azt, és vagy egy módosított javaslatot készíthet, újra benyújtja javaslatát, vagy jogalkotási javaslatot nyújt be; ha egy hónapon belül a Tanács határozata nem születik meg, a Bizottságnak el kell fogadnia a jogszabályt.

E közlemény azokat a kritériumokat teszi érthetővé, amelyeknek megfelelően a 4. szakaszban szereplő döntéseket hozzák, és a panaszok kezelésére, valamint a döntéshozatalra vonatkozó eljárásokat, amelyeket az 5. szakasz tárgyal. Bemutatja a „korai figyelmeztető rendszert” is, amelyet úgy dolgoztak ki, hogy a piaczavarás és következésképpen a védintézkedések igénybevételének kockázatát minimalizálja (6. szakasz). Végül említésre kerül a behozatal néhány szintje, amelyek alatt a Bizottság elvileg nem szándékozik alkalmazni a védzáradékot (7. szakasz).

4.   A TVEV ALKALMAZÁSÁNAK MEGHATÁROZÁSAI ÉS FELTÉTELEI

A TVEV akkor alkalmazható, ha „a Kínából származó, a TRM hatálya alá tartozó textil- és ruházati termékek Közösségbe történő behozatala azzal fenyeget, hogy a piac zavara folytán hátráltatja e termékek kereskedelmének rendes fejlődését.” Számos, az alábbiakban felsorolt kulcselem magyarázatot érdemel. E magyarázat nem tekintendő sem kötelezőnek, sem hitelesnek, csupán a Bizottság ezen elemekre vonatkozó, az érdekelt felek javára történő értelmezését jelenti.

a)   A zavar okai

A zavar – a piac zavara folytán a kereskedelem zavaros fejlődése – oka „a Kínából származó, a TRM hatálya alá tartozó textil- és ruházati termékek behozatala” kell, hogy legyen. A termékek származása – mint az a Közösségben hatályban levő szabályokkal összhangban megállapításra került – a mérvadó, függetlenül attól, hogy közvetlenül Kínából vagy egyéb közbeeső területeken keresztül érkeznek. Az érintett termékeknek a textil- és ruházati termékekről szóló WTO-megállapodás (TRM) hatálya alá kell tartozniuk.

b)   „A textil- és ruházati termékek kereskedelme rendes fejlődésének hátráltatására vonatkozó fenyegetés”

A WTO-csatlakozási tárgyalásokon Kínával megegyezés született a TVEV-ről mint a különösen a TRM-ben végbement liberalizációt követően rendelkezésre álló kiegészítő védelmi mechanizmusról, hogy figyelemmel legyenek Kína nagyon fontos termelési és kiviteli potenciáljára a textil- és ruházati termékek vonatkozásában. Célkitűzése különösen az volt, hogy az ágazatban 2005-től uralkodóvá váló kontingensmentes kereskedelmi környezetre történő, lehető legsimább átmenetet biztosítsa. Ebből az okból a TVEV alkalmazását az válthatja ki, ha a Kínából érkező behozatal alakulása „azzal fenyeget, hogy hátráltatja a textil- és ruházati termékek kereskedelmének rendes fejlődését.”

Egy ilyen elvet sem a WTO joga vagy joggyakorlata, sem az EU-s jogszabályok nem határoznak meg. Annak megállapítása érdekében, hogy a textil- és ruházati termékek „kereskedelmének rendes fejlődését” veszély fenyegeti-e, a Bizottság a
  behozatal gyors emelkedését vagy hullámzását
  veszi figyelembe fő jelzésként, abszolút vagy relatív értéken. Egy kis százalékos változást nem lehet elegendőnek tekinteni a TVEV alkalmazásának kiváltásához. A növekedésnek gyorsnak és meredeknek kell lennie, olyannyira, hogy egy adott termék vagy termékcsoport kereskedelmi rendjében jelentős változásként lehessen értékelni. Vonatkozhat a behozott mennyiségekre vagy a behozott termékek értékére vagy mindkettőre. Az olyan termékek több tíz százalékpontos emelkedése például, amelyek esetében Kína már meghatározó szállító – vagy azokban az esetekben, amikor Kína kontingensei relatív értéken alacsonyak voltak – 2005-ben több hónapon keresztül, összehasonlítva 2004 hasonló időszakával, a behozatal gyors növekedésének minősülhet.

Ebben az összefüggésben az olyan növekedéseket, mint a 6. szakasz A. és B. táblázatában jelzettek, elvileg lehet úgy tekinteni, hogy „azzal fenyegetnek, hogy hátráltatják a textil- és ruházati termékek kereskedelmének rendes fejlődését”. Ugyanakkor a Bizottság elvileg úgy véli, hogy a behozatal bizonyos, a 7. szakaszban jelzett növekedési mértékei alatt nincs szó „a kereskedelem zavaros fejlődéséről”, mivel a kontingensek eltörléséből eredő rendes következménynek tekinthetők az egyes megnövekedett behozatalok.

A behozatal ilyen gyors növekedésének nem kell abszolút értékűnek lennie, relatív értékű is lehet. Ha azonban a növekedés csak relatív értékű, nyilvánvalóan gyengébb és nehezebben indokolható lesz a tervezett fellépés esete, kivéve, ha a behozatalra bizonyos körülmények között került sor (például jelentős áresések vagy például az euro-mediterrán- vagy AKP-partnerországokból az EU-ba irányuló jelentős exportcsökkenések esetén), és így „fenyeget azzal, hogy hátráltatja a kereskedelem rendes fejlődését.” Különösen a Kínából érkező, megnövekedett, relatív vagy abszolút értékű behozatal esetében, amelyet nem lehet behozatali hullámnak tekinteni, jelentős tényezőként figyelembe kell venni az
  importár alakulását
  , amelyet általában átlagos egységnyi importárként kell megállapítani, mivel behozatali statisztikák alapján határozható meg. Az átlagos egységnyi importárak jelentős csökkenése (különösen, ha egyéb szállítókkal összehasonlítva áralákínálás van) az ilyen behozatalnövekedéssel együtt valószínűleg a piac zavarát eredményezik, és „a kereskedelem rendes fejlődésére” veszélyt jelentenek.

c)   Piaczavarás

A WTO és az EK egyéb védintézkedési eszközeinek meghatározásaiból és gyakorlatából (8) kiindulva akkor lehet a piac zavaráról beszélni, ha egy termék vagy termékkategória behozatala abszolút vagy relatív értékű, gyors növekedést mutat, vagy olyan körülmények között történik, amelyek jelentősen hozzájárulhatnak lényeges kár kiváltásához, vagy lényeges kárral fenyegetnek a közösségi iparág tekintetében. A piac zavarának megállapítása során többek között az olyan tényezőket veszik figyelembe, mint az érintett behozatal mennyisége, az ilyen behozatalnak az ilyen termékek uniós árára gyakorolt hatása, és az ilyen behozatalnak az ezeket a termékeket előállító uniós iparágra gyakorolt hatása.

A „piaczavarás” e nemzetközileg elfogadott meghatározásával összhangban nincs szükség tényleges kár bekövetkeztére, mivel ilyen esetben már túl késő lenne ahhoz, hogy egy intézkedés hatékony lehessen, ezért egy ilyen kárra vonatkozó fenyegetés is elégséges lehet. A kárra vonatkozó fenyegetést meg kell azonban állapítani, nem lehet feltételezett: közvetlenül fenyegetőnek kell lennie, és a behozatal aktuális alakulásából kell következnie. E tekintetben a kárral való fenyegetés meglétének figyelembe vételére vonatkozó követelménynek a behozatal abszolút vagy relatív értékű, tényleges, gyors növekedésének kell lennie. A puszta valószínűség, hogy egy ilyen növekedésre sor kerülhet – például az importkontingensek eltörlését követően – nem lehet elég. Az ilyen gyors behozatalnövekedést különösen oly módon kell megállapítani, hogy egy adott (két vagy három hónapnál nem rövidebb) időszakot a behozatal alakulása tekintetében összehasonlítják az előző évek egy hasonló időszakával.

Egy másik fontos, figyelembe veendő elem az importárak alakulása, mivel az ilyen árak bármely jelentős csökkenése vagy például más főbb szállítókhoz képest az alákínálás a piaci zavarra figyelmeztethet.

Azt is meg kell vizsgálni, hogy a behozatal mennyisége és ára közvetlen negatív hatással van-e vagy lesz-e az EU iparágára. Az előzetes feldolgozóiparra (azaz a fonó-, szövő- és kötő- vagy kikészítő ipar) gyakorolt hatás is lehet jelentős, ezért nem szabad kizárni az ipar kárának vagy a kárral való fenyegetésnek a megállapításából. Minden rendelkezésre álló, vonatkozó adatot az érintett uniós iparágra gyakorolt jelenlegi vagy várható hatás vizsgálatára fognak felhasználni, ilyenek például a termelés alakulása, a piaci részesedés, az eladások, a foglalkoztatás, a jövedelmezőség és az ellátásilánc-hatás.

A textil- és ruházati ágazat kategóriáin belüli és azok közötti termékek sokszínűségének, valamint a közöttük meglévő kapcsolatoknak és átfedéseknek a figyelembe vétele érdekében megfelelőnek vélték, hogy az érintett termékek vagy termékcsoportok egyedi alapon történő meghatározása rugalmasan történjen.

d)   Egyéb lényeges tényezők

Figyelembe veendő tényező a Kínából érkező behozatali hullám hatása egyéb szállítókra, különösen a sebezhetőbb, és a textiltől függő fejlődő országokra (kis fejlődő országok gazdaságai, legkevésbé fejlett és AKP-országok, és különösen a déli és keleti földközi-tengeri országok, mivel ezek az EU textil- és ruházati ipara versenyképes természetes övezetében fekszenek, és az uniós gazdasági ágazat kivitelének és befektetéseinek fontos célállomásai). A hagyományos szállítóknak az EU piacáról történő komoly kiszorulása a kereskedelem zavarának lehet a jele, komoly negatív következményekkel járhat, helyes lenne az orvoslása, bár védintézkedés csak akkor tehető, ha a fenti b) és c) alszakaszban kifejtett követelmények teljesülnek, azaz fennáll a kereskedelem rendes fejlődésének hátráltatásával való fenyegetés.

A TVEV alkalmazására vonatkozó feltételek teljesülésének pozitív megállapítása nyomán a Bizottság elvileg hivatalos konzultációra kéri Kínát a 10a. cikk a) bekezdése alapján. A Bizottság azonban másként is dönthet abban az esetben, ha a TVEV-hivatkozás fontos és érezhetően negatív hatással lenne az általános közösségi érdekre (így egyéb – előzetes feldolgozó- vagy továbbfeldolgozó- –, iparágakra Kínában befektetéssel rendelkező EU-s iparágra, fogyasztókra vagy kereskedelemre), és így egyértelműen meghaladná a fellépés pozitív következményeit a gazdasági ágazat vonatkozásában.

5.   A VÉDINTÉZKEDÉSEK LEFOLYÁSÁNAK ELJÁRÁSAI ÉS MENETRENDJE

A Bizottság, kereskedelmi eszközei kezelése során, nagy fontosságot tulajdonít az átláthatóságnak és a hasznosságnak, így ha egy tagállam vagy egyéb érdekelt fél védintézkedési fellépés iránti kérelmet nyújt be, életbe lépnek eljárások a kérelem oly módon történő kezelésére, hogy minden érdekelt felet meghallgassanak, a döntések ésszerű határidőn belül szülessenek, megfelelő indoklás és az érdekelt felek, valamint a közvélemény felé történő megfelelő közzététel mellett. Az ilyen átláthatóság a kereskedelem és az üzlet kiszámíthatóságát és biztosságát eredményezi, és biztosítja, hogy a döntések valamennyi lényeges tény ismeretének birtokában, minden lényeges érv meghallgatását követően szülessenek. Különösen sürgős esetekben azonban a Bizottság dönthet eljárásainak meggyorsításáról, lerövidítve a határidőket, vagy egyszerűsítve és siettetve a konzultációs folyamatot, vagy a rendelkezésre álló információk alapján megtéve a szükséges lépéseket.

E célkitűzések elérése érdekében a Bizottság a TVEV alkalmazására vonatkozó eljárások tekintetében a következőknek megfelelően kíván eljárni. Mint már említésre került, ez az érdekelt felek javát szolgáló magyarázatnak tekintendő arra vonatkozóan, hogy a Bizottság hogyan szándékozik gyakorolni hatáskörét. Nem tekintendő sem kötelezőnek, sem hitelesnek.

a)   Az eljárás kezdeményezése – Vizsgálat indítása és Kínával folytatott nem hivatalos konzultáció kérése

A védzáradékra a Kínával folytatandó hivatalos konzultációkra vonatkozó kéréssel történő hivatkozás előtt helyénvaló, hogy a Bizottság vizsgálatot indít a tények megállapítása érdekében, és nem hivatalos konzultációkat kér Kínával annak megvizsgálására, hogy mi módon kerülhető el a piaczavarás. Ez két esetben történhet:

| — | egy tagállam kérésére |
| --- | --- |

—

egy tagállam kérésére

| — | a Bizottság saját kezdeményezésére, amely kétféleképpen történhet: ha a 6. szakaszban leírt „korai figyelmeztető rendszer” alkalmazása során egyes „riasztási szinteket” elértek; vagy a védintézkedés szükségességéhez nyilvánvaló bizonyítékot szolgáltató iparág kérésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottság saját kezdeményezésére, amely kétféleképpen történhet: ha a 6. szakaszban leírt „korai figyelmeztető rendszer” alkalmazása során egyes „riasztási szinteket” elértek; vagy a védintézkedés szükségességéhez nyilvánvaló bizonyítékot szolgáltató iparág kérésére.

Ugyanezeket az eljárásokat kell alkalmazni a hivatalból vagy kérésre kezdeményezett vizsgálatok esetében is.

i)   Kezdeményezés tagállami kérésre

Ha a kérelem megfelelő prima facie bizonyítékot tartalmaz ahhoz, hogy a TVEV alkalmazásához a 4. szakaszban meghatározott feltételek teljesüljenek, a Bizottság szolgálatai vizsgálatot kezdenek és nem hivatalos konzultációkra kérik a kínai hatóságokat.

Prima facie bizonyíték alatt azt kell érteni, ha a kérelem elegendő adatot és elemet tartalmaz a piac zavarára vonatkozóan akár EU-s szinten, akár egy megfelelő alacsonyabb földrajzi szinten, és a kereskedelem zavaros fejlődésére vonatkozóan, ahogy azt ezeknek az iránymutatásoknak a 4. szakasza meghatározza. Az ilyen kérelmek elvileg nem lennének elfogadhatóak, ha a behozatal szintje az e dokumentum 7. szakaszában jelzettől elmarad.

A kérelmek egy vagy több termékkategóriát, vagy az ilyen kategóriákon belüli egyes termékeket érinthetnek.

A Bizottság rendszerint a kérelem beérkezését követő tizenöt naptári napon belül dönt arról, hogy vizsgálatot indítson-e és nem hivatalos konzultációt kérjen-e, vagy elutasítsa a kérelmet.

A Bizottság elvileg nem fogadja el azokat a vizsgálat iránti kérelmeket, amelyek alapvetően korábbi, elutasított kérelmeket ismételnek meg, kivéve, ha olyan elemeket tartalmaznak, amelyek indokolják a benyújtást.

ii)   A Bizottság saját kezdeményezése

A Bizottság két esetben szándékozik eljárást kezdeményezni:

| — | ha az ezen iránymutatások 6. szakaszában részletezett importellenőrző rendszer alapján gyűjtött információk a „riasztási szintek” túllépését jelzik, |
| --- | --- |

—

ha az ezen iránymutatások 6. szakaszában részletezett importellenőrző rendszer alapján gyűjtött információk a „riasztási szintek” túllépését jelzik,

| — | a piac zavara által közvetlenül érintett felek megfelelően alátámasztott kérelmének benyújtása alapján. |
| --- | --- |

—

a piac zavara által közvetlenül érintett felek megfelelően alátámasztott kérelmének benyújtása alapján.

A második feltétel esetében az elfogadandó kérelmeknek olyan szervtől vagy vállalkozáscsoporttól kell érkezniük, amelyek az EU-n belül megfelelően képviselik a szóban forgó ágazatot vagy terméket (nem ez lenne a helyzet például ugyanazon termék gyártóinak két vagy több társulása esetében, ha azok ellentétes nézeteket képviselnek).

A Bizottság a védintézkedési fellépés iránti, az iparágtól érkezett kérelemre a fenti i) szakaszban leírt eljárásokat és kritériumokat szándékozik alkalmazni.

b)   A közlemény közzététele és az észrevételekre vonatkozó határidők

Vizsgálatindítás esetén a Bizottság haladéktalanul értesítést tesz közzé a vizsgálat megindításáról az Európai Unió Hivatalos Lapjában („HL”) és a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalának (9) első oldalán.

A HL-ben és a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalán közzétételre kerülő közlemény tartalmaz egy összefoglalót a védintézkedési vizsgálat alapját képező okokról, ideértve megfelelően a fő elemeit egy bemutatható védintézkedés iránti kérelemnek, valamint minden érdekelt felet felhív, hogy 21 naptári napon belül nyújtsák be véleményüket, és szolgáltassanak lényeges, a tárgyra vonatkozó információt. A folyamatban részt vevő érdekelt felek számára meghatározza a követendő eljárásokat és menetrendeket is.

c)   Vizsgálat és nem hivatalos konzultációk

A Bizottság vizsgálatot folytat le, hogy a közlemény közzétételét követő hatvan napon belül megállapítsa a tényeket. Ez az időszak kivételes körülmények esetén egyszer meghosszabbítható tíz munkanappal. A Bizottság felkutat minden szükségesnek tartott információt, ideértve megfelelően az érdekelt felek előadásainak vizsgálatával a Kínával folytatandó hivatalos konzultáció kéréséről való döntés meghozatalát.

A Bizottság megállapításait az érdekelt felek tudomására hozza, felhívja őket kiegészítő észrevétel megtételére, és kérésre meghallgathatja az érdekelt feleket. Ebből a célból a Bizottság megfelelő határidőket szab. A vizsgálat megkezdésével egyidejűleg a Bizottság nem hivatalos konzultációra kéri Kínát. A vizsgálat és a Kínával folytatott nem hivatalos konzultáció egyidejűleg folyik, a hatvan napos határidőn belül.

d)   Döntés a Kínával folytatandó hivatalos konzultáció iránti kérelemről

A Bizottság a vizsgálat végén rendelkezésre álló információk alapján hozza meg döntését, és közli a textiltermékekkel foglalkozó bizottsággal a vizsgálatok és a Kínával folytatott nem hivatalos konzultációk eredményeit és következtetéseit.

Abban az esetben, ha a Bizottság pozitívan határoz a TVEV alkalmazása tekintetében, haladék nélkül összehívja a textiltermékekkel foglalkozó bizottság ülését, hogy megtudja véleményét a Kínával folytatandó, a TVEV a) pontja szerinti konzultáció kérésére irányuló szándékáról. A Bizottság megadja a bizottságnak a kérelemre vonatkozó okokat és indokokat részletező tényszerű ismertetést, valamint „a piaci zavar fennállását vagy veszélyét szemléltető aktuális adatokat és a Kínából származó termékek szerepét az ilyen zavarban” (10). Az eljárás további lépései azok, amelyeket a 3030/93/EGK tanácsi rendelet (11) 17. cikke jelez.

A textiltermékekkel foglalkozó bizottsággal folytatott konzultációt és, amennyiben helyénvaló, a 3030/93/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében előírt eljárások befejezését követően a Bizottság, indokolatlan késedelem nélkül hivatalos konzultációt kér Kínával. Megállapításait és a konzultáció iránti kérésre vonatkozó döntésének indokait közleményben teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalának (12) első oldalán, valamint közli a kérelmet benyújtó féllel.

Amennyiben a Bizottság úgy találja, hogy a TVEV alkalmazására vonatkozó feltételek nem teljesülnek, a döntés indokainak feltüntetve megfelelően értesíti a panaszost, és ez szintén közzétételre kerül az EU HL-jében.

e)   Döntések és eljárások rendkívüli sürgősség esetén

Olyan körülmények között, amikor a késedelem nehezen helyrehozható kárt okozna, annak előzetes megállapítását követően, hogy a behozatal a kereskedelem rendes fejlődésének akadályozásával fenyeget, vizsgálat nélkül vagy a vizsgálat befejeződése előtt, a Bizottság közvetlenül hivatalos konzultációkat kérhet Kínával. Különösen akkor kerül sor erre, amikor olyan jelentős mértékben hullámzik a behozatal, hogy nyilvánvalóan fenyegeti a kereskedelem rendes fejlődését, és hogy az ilyen behozatalok a közösségi iparágnak jelentős kárt fognak okozni, ha nem kerül sor intézkedésre. Az ilyen kérelmet a textiltermékekkel foglalkozó bizottsággal folytatott konzultáció előzi meg, a 3030/93/EGK tanácsi rendelet 17. cikkében maghatározott eljárásokkal összhangban.

f)   A Kínával folytatott hivatalos konzultációk időszaka

A TVEV-vel összhangban Kína, a konzultációra vonatkozó kérelem beérkezésétől a kivitelben önkorlátozásokat vezet be. Ha ez a kéréstől számított 15 naptári napon belül nem történik meg, a Bizottság haladéktalanul átküldi a textiltermékekkel foglalkozó bizottságnak a helyzet orvoslásához szükséges javaslatokat, amelyek rendszerint gondoskodnak a 3030/93/EGK tanácsi rendelet 10a. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint kiszámított importkorlátozások megállapításáról.

A konzultációs időszak a kézhezvételtől számított 90 napig tart.

g)   A védintézkedések elfogadása

Amennyiben a fenti f) pontban meghatározott 90 napos konzultációs időszak során nem születik kölcsönösen elfogadható megoldás Kínával, és amennyiben úgy határoz, hogy a 4. szakaszban foglalt feltételek teljesülnek, a Bizottság a megfontolás tárgyát képező termékekre keretmennyiséget állapíthat meg. Ebben az összefüggésben a Bizottság haladéktalanul összehívja a textiltermékekkel foglalkozó bizottság ülését, hogy megtudja annak véleményét a keretmennyiségnek a konzultációk tárgyát képező lényeges kategóriákra történő megállapítását célzó javaslatról. Az ilyen korlátozást a Kínából származó olyan termékek behozatalára is alkalmazzák, amelyeket a hivatalos konzultációkat bejelentő közlemény közzétételét követően exportáltak és azt a mennyiséget túllépve szállítottak, amelyre Kínának kellett volna korlátoznia magát a csatlakozási jegyzőkönyv 242. pontjával összhangban. Az eljárás további lépései azok, amelyeket a 3030/93/EGK tanácsi rendelet (13) 17. cikke jelez.

Az ilyen keretmennyiséget az érintett kategóriának a konzultációkérés hónapját megelőző legutóbbi 14 hónap első 12 hónapja folyamán az EU-ba behozott termékei 7,5 %-kal (vagy a gyapjútermékek kategóriái esetében 6 %-kal) megnövelt mennyiségében állapítják meg. A keretmennyiség hatálya a konzultációkérés évében december 31-ig tart, illetve – amennyiben a konzultációkérés időpontjában három hónap vagy kevesebb maradt hátra az évből – a konzultációkéréstől számított 12 hónapos időszak végéig. Az e rendelkezés szerint megállapított keretmennyiség időszaka alatt tovább folytatják Kínával a konzultációkat.

Ezt a döntést a vonatkozó (bizottsági vagy tanácsi) eljárásokkal összhangban közéteszik az EU HL-jében.

Egy adott termékre vonatkozó védintézkedés megszűnését követően az e szakaszban ismertetett eljárások alkalmazandók majd az azonos termékekre vonatkozó új védintézkedések bevezetésére.

6.   KORAI FIGYELMEZTETŐ RENDSZER – A VIZSGÁLAT HIVATALBÓL VALÓ KEZDEMÉNYEZÉSE ÉS NEM HIVATALOS KONZULTÁCIÓK IRÁNTI KÉRELEM

A korábbi tapasztalatok és különösen a 2002-ben liberalizált termékkategóriák Kínából érkező behozatalának fejlődése fényében helyénvaló lenne bizonyos útmutatást nyújtani azokra a lépésekre vonatkozóan, amelyeket a Bizottság követ annak érdekében, hogy biztosítsa a kereskedelemben a lehető legnagyobb fokú kiszámíthatóságot, lehetővé tegye, hogy a Kínából érkező behozatal oly módon fejlődjön, amely révén elkerülhető a piaci zavar, és ezáltal maximális teret biztosít az elfogadható megoldások kidolgozásához úgy, hogy a védintézkedésekre csak utolsó eszközként kerül sor.

E célkitűzések követése érdekében a Bizottság bevezet egy korai figyelmeztető rendszert, amely alapján a Kínából érkező behozatal tendenciája megmutatja az arra utaló jeleket, hogy a behozatal zavaros fejlődése következik be vagy fenyeget közvetlenül, és a védzáradék felhívása előtt nem hivatalos konzultációkat kérne Kínával, és vizsgálatot kezdene arra vonatkozóan, hogy az ilyen behozatal okozhat-e piaci zavart. Csak abban az esetben, ha az ilyen megbeszélések dacára a kereskedelmi tendenciák oly módon folytatódnak, hogy a védintézkedés alkalmazására vonatkozó feltételek teljesülnek, a Bizottság, a 3030/93/EGK tanácsi rendeletben megállapított eljárásokat használva, hivatalosan felhívná a védzáradékot, és ezért hivatalos konzultációt kérne Kínával.

A TVEV alapján védintézkedés megtételéről való döntés mindenesetre eseti alapon történik a TVEV alkalmazására vonatkozó feltételek teljesülésének ellenőrzését követően és – kivéve a rendkívüli sürgősség eseteit – a fentebb kifejtett eljárásoknak megfelelő vizsgálat után.

A 3030/93/EGK tanácsi rendelet rendelkezései alapján végrehajtásra kerülő importellenőrzés alapján a Bizottság rendszeresen megvizsgálja, hogy a Kínából érkező tényleges behozatal egyes figyelmeztető küszöbértékeit (14) átlépik-e, vagy éves alapon, vagy egy rövidebb időszak (elvileg legalább három hónap) folyamán időarányos alapon. Ilyen esetekben a Bizottság kapcsolatot létesít a kínai hatóságokkal, hogy megvizsgálják a behozatal alakulását, hatásait és a tendenciák folytatódásának valószínűségét. Ezeket a 2004-ben a Kína számára megállapított kontingenseket jelentős mértékben meghaladó növekedéseket jelző figyelmeztető küszöbértékeket kategóriánként állapították meg, figyelembe véve a következőket:

| a) | az a mérték, ameddig a 2005. január 1-jén eltörölt kontingenseket használták, figyelemmel egyéb olyan országok relatív pozíciójára, amelyekre a kontingens vonatkozott 2004-ben; |
| --- | --- |

a)

az a mérték, ameddig a 2005. január 1-jén eltörölt kontingenseket használták, figyelemmel egyéb olyan országok relatív pozíciójára, amelyekre a kontingens vonatkozott 2004-ben;

| b) | a Kínából érkező behozatal által képviselt részesedés a teljes EU-s behozatalban, a terjeszkedés jeleként vagy lehetőségeként; |
| --- | --- |

b)

a Kínából érkező behozatal által képviselt részesedés a teljes EU-s behozatalban, a terjeszkedés jeleként vagy lehetőségeként;

| c) | a behozatal térhódításának arányszámai, valamint alakulásuk; |
| --- | --- |

c)

a behozatal térhódításának arányszámai, valamint alakulásuk;

| d) | az EU-s termelés szintjei, valamint alakulásuk |
| --- | --- |

d)

az EU-s termelés szintjei, valamint alakulásuk

| e) | az érintett termékek piacának helyzetére utaló egyéb mutatók, mint például a fogyasztásban és az árakban jelentkező tendenciák. |
| --- | --- |

e)

az érintett termékek piacának helyzetére utaló egyéb mutatók, mint például a fogyasztásban és az árakban jelentkező tendenciák.

Az alábbi táblázatok azt mutatják, hogy elvileg a Bizottság a Kínából érkező behozatal milyen mértékű növekedése nyomán kezdene vizsgálatot és kérne nem hivatalos konzultációkat Kínával:

A. Táblázat

| A konzultációs szintek meghatározásának képlete |
| --- |
| Termékek, melyek Kínából történő behozatala a 2004-es teljes EU-behozatal mennyiségének (...) %-át teszi ki | 2005
  2004-es növekedés, a 2004-es behozatal %-ában | 2006
  2005-ös növekedés, a 2004-es behozatal %-ában | 2007
  2006-os növekedés, a 2004-es behozatal %-ában | 2008
  2007-es növekedés, a 2004-es behozatal %-ában |
| 7,5 % vagy kevesebb | 100 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| > 7,5 % – 20 % | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| > 20 % – 35 % | 30 % | 30 % | 30 % | 30 % |
| 35 %-ot meghaladó | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % |

A konzultációs szintek meghatározásának képlete

Termékek, melyek Kínából történő behozatala a 2004-es teljes EU-behozatal mennyiségének (...) %-át teszi ki

2005

2004-es növekedés, a 2004-es behozatal %-ában

2006

2005-ös növekedés, a 2004-es behozatal %-ában

2007

2006-os növekedés, a 2004-es behozatal %-ában

2008

2007-es növekedés, a 2004-es behozatal %-ában

7,5 % vagy kevesebb

100 %

50 %

50 %

50 %

> 7,5 % – 20 %

50 %

50 %

50 %

50 %

> 20 % – 35 %

30 %

30 %

30 %

30 %

35 %-ot meghaladó

10 %

10 %

10 %

10 %

B. Táblázat

Az A. táblázatban szereplő képlet alkalmazásából származó konzultációs szintek

[NB: a képlet alkalmazását követően a táblázatot kategóriáról kategóriára kell bővíteni]

| Termékkategória | Egység | Kínából az EU25-be irányuló 2004-es behozatal
  (ezer egység) | Az EU-25 által Kínára megállapított 2004-es kontingens
  (ezer egység) | 2005-ös szint | 2006-os szint | 2007-es szint | 2008-as szint |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 – Pamutfonal | tonna | 3 263 | 4 770 | 9 540 | 11 925 | 14 310 | 16 695 |
| 2 – Pamutszövet | tonna | 34 465 | 30 556 | 51 698 | 68 930 | 86 163 | 103 395 |
| 3 – Szintetikus szövet | tonna | 10 938 | 8 088 | 21 876 | 27 345 | 32 814 | 38 283 |
| 4 – T-ing | darab | 191 473 | 126 808 | 382 946 | 478 683 | 574 419 | 670 156 |
| 5 – Pulóver | darab | 64 324 | 39 422 | 128 648 | 160 810 | 192 972 | 225 134 |
| 6 – Férfi hosszúnadrág | darab | 75 688 | 40 913 | 151 376 | 189 220 | 227 064 | 264 908 |
| 7 – Blúz | darab | 26 035 | 17 093 | 52 070 | 65 088 | 78 105 | 91 123 |
| 8 – Férfiing | darab | 40 837 | 27 723 | 61 256 | 81 674 | 102 093 | 122 511 |
| 9 – Frottírtörölköző | tonna | 13 538 | 6 962 | 20 307 | 27 076 | 33 845 | 40 614 |
| 12 – Zokni és más harisnyaáru | pár | 131 443 | 132 029 | 264 058 | 330 073 | 396 087 | 462 102 |
| 13 – Férfi alsónadrág | darab | 681 114 | 586 244 | 749 225 | 817 337 | 885 448 | 953 560 |
| 14 – Férfi felsőkabát | darab | 24 326 | 17 887 | 26 759 | 29 191 | 31 624 | 34 056 |
| 15 – Női felsőkabát | darab | 35 570 | 20 131 | 46 241 | 56 912 | 67 583 | 78 254 |
| 16 – Férfiöltöny | darab | 17 407 | 17 181 | 19 148 | 20 888 | 22 629 | 24 370 |
| 17 – Ujjas és blézer | darab | 6 063 | 13 061 | 14 367 | 15 804 | 17 241 | 18 677 |
| 20 – Ágynemű | tonna | 7 894 | 5 681 | 15 788 | 19 735 | 23 682 | 27 629 |
| 22 – Szintetikus szálból készült fonal | tonna | 9 364 | 19 351 | 38 702 | 48 378 | 58 053 | 67 729 |
| 26 – Ruha | darab | 8 682 | 6 645 | 17 364 | 21 705 | 26 046 | 30 387 |
| 28 – Hosszúnadrág (más) | darab | 102 204 | 92 909 | 132 865 | 163 526 | 194 188 | 224 849 |
| 29 – Női kosztüm | darab | 22 541 | 15 687 | 24 796 | 27 050 | 29 304 | 31 558 |
| 31 – Melltartó | darab | 128 272 | 96 488 | 166 754 | 205 235 | 243 717 | 282 198 |
| 39 – Asztalnemű és konyhai textília | tonna | 7 342 | 5 681 | 11 013 | 14 684 | 18 355 | 22 026 |
| 78 – Egyéb ruha | tonna | 31 395 | 36 651 | 40 316 | 43 981 | 47 646 | 51 311 |
| 83 – Felsőkabát | tonna | 12 039 | 10 883 | 15 651 | 19 262 | 22 874 | 26 486 |
| 97 – Háló | tonna | 3 124 | 2 861 | 4 062 | 4 999 | 5 936 | 6 873 |
| 163 – Orvosi géz | tonna | 8 657 | 8 481 | 9 523 | 10 388 | 11 254 | 12 120 |
| ex20 – Selyem ágynemű | tonna | 100 | 59 | 200 | 250 | 300 | 350 |
| 115 – Len-és ramifonal | tonna | 2 727 | 1 413 | 3 545 | 4 363 | 5 181 | 6 000 |
| 117 – Lenszövet | tonna | 1 510 | 684 | 2 264 | 3 019 | 3 774 | 4 529 |
| 118 – Len asztalnemű és -ágynemű | tonna | 2 409 | 1 513 | 2 650 | 2 891 | 3 132 | 3 373 |
| 122 – Lenzsák- és zacskó | tonna | 360 | 220 | 468 | 576 | 684 | 792 |
| 136A – Selyemszövet | tonna | 446 | 462 | 693 | 924 | 1 155 | 1 386 |
| 156 – Blúz és selyempulóver | tonna | 7 291 | 3 986 | 8 020 | 8 749 | 9 478 | 10 207 |
| 157 – Kötött ruha | tonna | 17 941 | 13 738 | 19 735 | 21 529 | 23 323 | 25 117 |
| 159 – Selyemblúz | tonna | 3 236 | 4 352 | 4 787 | 5 222 | 5 658 | 6 093 |

Termékkategória

Egység

Kínából az EU25-be irányuló 2004-es behozatal

(ezer egység)

Az EU-25 által Kínára megállapított 2004-es kontingens

(ezer egység)

2005-ös szint

2006-os szint

2007-es szint

2008-as szint

1 – Pamutfonal

tonna

3 263

4 770

9 540

11 925

14 310

16 695

2 – Pamutszövet

tonna

34 465

30 556

51 698

68 930

86 163

103 395

3 – Szintetikus szövet

tonna

10 938

8 088

21 876

27 345

32 814

38 283

4 – T-ing

darab

191 473

126 808

382 946

478 683

574 419

670 156

5 – Pulóver

darab

64 324

39 422

128 648

160 810

192 972

225 134

6 – Férfi hosszúnadrág

darab

75 688

40 913

151 376

189 220

227 064

264 908

7 – Blúz

darab

26 035

17 093

52 070

65 088

78 105

91 123

8 – Férfiing

darab

40 837

27 723

61 256

81 674

102 093

122 511

9 – Frottírtörölköző

tonna

13 538

6 962

20 307

27 076

33 845

40 614

12 – Zokni és más harisnyaáru

pár

131 443

132 029

264 058

330 073

396 087

462 102

13 – Férfi alsónadrág

darab

681 114

586 244

749 225

817 337

885 448

953 560

14 – Férfi felsőkabát

darab

24 326

17 887

26 759

29 191

31 624

34 056

15 – Női felsőkabát

darab

35 570

20 131

46 241

56 912

67 583

78 254

16 – Férfiöltöny

darab

17 407

17 181

19 148

20 888

22 629

24 370

17 – Ujjas és blézer

darab

6 063

13 061

14 367

15 804

17 241

18 677

20 – Ágynemű

tonna

7 894

5 681

15 788

19 735

23 682

27 629

22 – Szintetikus szálból készült fonal

tonna

9 364

19 351

38 702

48 378

58 053

67 729

26 – Ruha

darab

8 682

6 645

17 364

21 705

26 046

30 387

28 – Hosszúnadrág (más)

darab

102 204

92 909

132 865

163 526

194 188

224 849

29 – Női kosztüm

darab

22 541

15 687

24 796

27 050

29 304

31 558

31 – Melltartó

darab

128 272

96 488

166 754

205 235

243 717

282 198

39 – Asztalnemű és konyhai textília

tonna

7 342

5 681

11 013

14 684

18 355

22 026

78 – Egyéb ruha

tonna

31 395

36 651

40 316

43 981

47 646

51 311

83 – Felsőkabát

tonna

12 039

10 883

15 651

19 262

22 874

26 486

97 – Háló

tonna

3 124

2 861

4 062

4 999

5 936

6 873

163 – Orvosi géz

tonna

8 657

8 481

9 523

10 388

11 254

12 120

ex20 – Selyem ágynemű

tonna

100

59

200

250

300

350

115 – Len-és ramifonal

tonna

2 727

1 413

3 545

4 363

5 181

6 000

117 – Lenszövet

tonna

1 510

684

2 264

3 019

3 774

4 529

118 – Len asztalnemű és -ágynemű

tonna

2 409

1 513

2 650

2 891

3 132

3 373

122 – Lenzsák- és zacskó

tonna

360

220

468

576

684

792

136A – Selyemszövet

tonna

446

462

693

924

1 155

1 386

156 – Blúz és selyempulóver

tonna

7 291

3 986

8 020

8 749

9 478

10 207

157 – Kötött ruha

tonna

17 941

13 738

19 735

21 529

23 323

25 117

159 – Selyemblúz

tonna

3 236

4 352

4 787

5 222

5 658

6 093

Az ilyen szintek megállapításához biztosított növekedések olyan fontosak, hogy ha túllépnék őket, elvileg meg lehetne fontolni, hogy nagy valószínűséggel „a behozatal zavaros fejlődése” történik. Ha elérnék ezeket, akár éves alapon, akár arányos alapon egy elvileg legalább három hónapos időszakban (15), a Bizottság vizsgálatot indítana annak kiderítésére, hogy vannak-e olyan tényezők, amelyek arra a következtetésre vezethetnének, hogy annak a behozatalnak az alakulása hátráltatja a behozatal rendes fejlődését, és a TVEV alkalmazására vonatkozó második feltétel teljesül-e, azaz fennáll-e a piaci zavar legalább kárral való fenyegetés formájában a hazai gazdasági ágazat vonatkozásában. Ezek a küszöbértékek csak vizsgálatot és nem hivatalos konzultációkat eredményeznek, viszont nem alkalmazhatók annak megállapítására, hogy a TVEV indokolt-e.

A 2006-ra, 2007-re és 2008-ra vonatkozó konzultációs szinteket a további vizsgálatok és a később napvilágra kerülő tényezők fényében ki lehet igazítani.

A konzultációs szint kiszámítására vonatkozó képletet megfelelően alkalmazni lehet egyes olyan termékekre is, amelyeket a termékkategória szintje alatti összesített szinten határoztak meg. Abban az esetben, ha a Kínából érkező behozatal túllépné a kapott szinteket éves vagy arányos (elvileg legalább három hónapos) alapon, a Bizottság, saját kezdeményezésére vagy egy tagállam vagy érdekelt fél kérelmére nem hivatalos konzultációt kérhet Kínával, és vizsgálatot indíthat.

Ezért ezeket a szinteket olyan jelzésnek kell tekinteni, amelyet ha elérnek, nem váltja automatikusan a TVEV alkalmazását.

7.   SZINTEK, AMELYEK ALATT ELVILEG NEM KERÜL SOR A TVEV ALKALMAZÁSÁRA

A Bizottság azt is megfontolja, hogy abban az esetben, ha egyes szinteket nem léptek túl, elvileg nincs ok a TVEV felhívására. Különösen ez a helyzet akkor, ha a kínai terjeszkedés mérsékelt, figyelembe véve relatív pozíciójukat az EU piacán. Ezekben az esetekben a Bizottság úgy véli, hogy az ilyen növekedések a behozatali kontingensek eltörlése után normálisak, ezért elvileg úgy véli – kivéve, ha nem bizonyított az ellenkezője –, hogy nincs szó a „kereskedelem zavaros fejlődéséről”. Ezeket az EU-ba irányuló kínai kivitelhez már jelentős határt biztosító szinteket az alábbi táblázat jelöli:

C. Táblázat

| Azon szintek meghatározásának képlete, amelyek alatt nem alkalmazzák a TVEV-et |
| --- |
| Termékek, melyek Kínából történő behozatala a 2004-es teljes EU-behozatal mennyiségének (...) %-át teszi ki | 2005
  2004-es növekedés, a 2004-es behozatal %-ában | 2006
  2005-ös növekedés, a 2004-es behozatal %-ában | 2007
  2006-os növekedés, a 2004-es behozatal %-ában | 2008
  2007-es növekedés, a 2004-es behozatal %-ában |
| 7,5 % vagy kevesebb | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| > 7,5 % – 20 % | 20 % | 20 % | 20 % | 20 % |
| > 20 % – 35 % | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % |
| 35 %-ot meghaladó | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % |

Azon szintek meghatározásának képlete, amelyek alatt nem alkalmazzák a TVEV-et

Termékek, melyek Kínából történő behozatala a 2004-es teljes EU-behozatal mennyiségének (...) %-át teszi ki

2005

2004-es növekedés, a 2004-es behozatal %-ában

2006

2005-ös növekedés, a 2004-es behozatal %-ában

2007

2006-os növekedés, a 2004-es behozatal %-ában

2008

2007-es növekedés, a 2004-es behozatal %-ában

7,5 % vagy kevesebb

25 %

25 %

25 %

25 %

> 7,5 % – 20 %

20 %

20 %

20 %

20 %

> 20 % – 35 %

15 %

15 %

15 %

15 %

35 %-ot meghaladó

10 %

10 %

10 %

10 %

D. Táblázat

Szintek, amelyek alatt nem kerül alkalmazásra a TVEV

| Termékkategória | Egység | Kínából az EU25-be irányuló 2004-es behozatal
  (ezer egység) | Az EU-25 által Kínára megállapított 2004-es kontingens
  (ezer egység) | 2005-ös szint | 2006-os szint | 2007-es szint | 2008-as szint |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 – Pamutfonal | tonna | 3 263 | 4 770 | 5 963 | 7 155 | 8 348 | 9 540 |
| 2 – Pamutszövet | tonna | 34 465 | 30 556 | 41 358 | 48 251 | 55 144 | 62 037 |
| 3 – Szintetikus szövet | tonna | 10 938 | 8 088 | 13 673 | 16 407 | 19 142 | 21 876 |
| 4 – T-ing | darab | 191 473 | 126 808 | 239 341 | 287 210 | 335 078 | 382 946 |
| 5 – Pulóver | darab | 64 324 | 39 422 | 80 405 | 96 486 | 112 567 | 128 648 |
| 6 – Férfi hosszúnadrág | darab | 75 688 | 40 913 | 94 610 | 113 532 | 132 454 | 151 376 |
| 7 – Blúz | darab | 26 035 | 17 093 | 32 544 | 39 053 | 45 561 | 52 070 |
| 8 – Férfiing | darab | 40 837 | 27 723 | 49 004 | 57 172 | 65 339 | 73 507 |
| 9 – Frottírtörölköző | tonna | 13 538 | 6 962 | 16 246 | 18 953 | 21 661 | 24 368 |
| 12 – Zokni és más harisnyaáru | pár | 131 443 | 132 029 | 165 036 | 198 044 | 231 051 | 264 058 |
| 13 – Férfi alsónadrág | darab | 681 114 | 586 244 | 749 225 | 817 337 | 885 448 | 953 560 |
| 14 – Férfi felsőkabát | darab | 24 326 | 17 887 | 26 759 | 29 191 | 31 624 | 34 056 |
| 15 – Női felsőkabát | darab | 35 570 | 20 131 | 40 906 | 46 241 | 51 577 | 56 912 |
| 16 – Férfiöltöny | darab | 17 407 | 17 181 | 19 148 | 20 888 | 22 629 | 24 370 |
| 17 – Ujjas és blézer | darab | 6 063 | 13 061 | 14 367 | 16 326 | 18 285 | 20 245 |
| 20 – Ágynemű | tonna | 7 894 | 5 681 | 9 868 | 11 841 | 13 815 | 15 788 |
| 22 – Szintetikus szálból készült fonal | tonna | 9 364 | 19 351 | 24 189 | 29 027 | 33 864 | 38 702 |
| 26 – Ruha | darab | 8 682 | 6 645 | 10 853 | 13 023 | 15 194 | 17 364 |
| 28 – Hosszúnadrág (más) | darab | 102 204 | 92 909 | 117 535 | 132 865 | 148 196 | 163 526 |
| 29 – Női kosztüm | darab | 22 541 | 15 687 | 24 796 | 27 050 | 29 304 | 31 558 |
| 31 – Melltartó | darab | 128 272 | 96 488 | 147 513 | 166 754 | 185 994 | 205 235 |
| 39 – Asztalnemű és konyhai textília | tonna | 7 342 | 5 681 | 8 810 | 10 279 | 11 747 | 13 216 |
| 78 – Egyéb ruha | tonna | 31 395 | 36 651 | 40 316 | 43 981 | 47 646 | 51 311 |
| 83 – Felsőkabát | tonna | 12 039 | 10 883 | 13 845 | 15 651 | 17 457 | 19 262 |
| 97 – Háló | tonna | 3 124 | 2 861 | 3 593 | 4 062 | 4 530 | 4 999 |
| 163 – Orvosi géz | tonna | 8 657 | 8 481 | 9 523 | 10 388 | 11 254 | 12 120 |
| ex20 – Selyem ágynemű | tonna | 100 | 59 | 125 | 150 | 175 | 200 |
| 115 – Len-és ramifonal | tonna | 2 727 | 1 413 | 3 136 | 3 545 | 3 954 | 4 363 |
| 117 – Lenszövet | tonna | 1 510 | 684 | 1 812 | 2 113 | 2 415 | 2 717 |
| 118 – Len asztalnemű és -ágynemű | tonna | 2 409 | 1 513 | 2 650 | 2 891 | 3 132 | 3 373 |
| 122 – Lenzsák- és zacskó | tonna | 360 | 220 | 414 | 468 | 522 | 576 |
| 136A – Selyemszövet | tonna | 360 | 220 | 414 | 468 | 522 | 576 |
| 156 – Blúz és selyempulóver | tonna | 7 291 | 3 986 | 8 020 | 8 749 | 9 478 | 10 207 |
| 157 – Kötött ruha | tonna | 17 941 | 13 738 | 19 735 | 21 529 | 23 323 | 25 117 |
| 159 – Selyemblúz | tonna | 3 236 | 4 352 | 4 787 | 5 222 | 5 658 | 6 093 |

Termékkategória

Egység

Kínából az EU25-be irányuló 2004-es behozatal

(ezer egység)

Az EU-25 által Kínára megállapított 2004-es kontingens

(ezer egység)

2005-ös szint

2006-os szint

2007-es szint

2008-as szint

1 – Pamutfonal

tonna

3 263

4 770

5 963

7 155

8 348

9 540

2 – Pamutszövet

tonna

34 465

30 556

41 358

48 251

55 144

62 037

3 – Szintetikus szövet

tonna

10 938

8 088

13 673

16 407

19 142

21 876

4 – T-ing

darab

191 473

126 808

239 341

287 210

335 078

382 946

5 – Pulóver

darab

64 324

39 422

80 405

96 486

112 567

128 648

6 – Férfi hosszúnadrág

darab

75 688

40 913

94 610

113 532

132 454

151 376

7 – Blúz

darab

26 035

17 093

32 544

39 053

45 561

52 070

8 – Férfiing

darab

40 837

27 723

49 004

57 172

65 339

73 507

9 – Frottírtörölköző

tonna

13 538

6 962

16 246

18 953

21 661

24 368

12 – Zokni és más harisnyaáru

pár

131 443

132 029

165 036

198 044

231 051

264 058

13 – Férfi alsónadrág

darab

681 114

586 244

749 225

817 337

885 448

953 560

14 – Férfi felsőkabát

darab

24 326

17 887

26 759

29 191

31 624

34 056

15 – Női felsőkabát

darab

35 570

20 131

40 906

46 241

51 577

56 912

16 – Férfiöltöny

darab

17 407

17 181

19 148

20 888

22 629

24 370

17 – Ujjas és blézer

darab

6 063

13 061

14 367

16 326

18 285

20 245

20 – Ágynemű

tonna

7 894

5 681

9 868

11 841

13 815

15 788

22 – Szintetikus szálból készült fonal

tonna

9 364

19 351

24 189

29 027

33 864

38 702

26 – Ruha

darab

8 682

6 645

10 853

13 023

15 194

17 364

28 – Hosszúnadrág (más)

darab

102 204

92 909

117 535

132 865

148 196

163 526

29 – Női kosztüm

darab

22 541

15 687

24 796

27 050

29 304

31 558

31 – Melltartó

darab

128 272

96 488

147 513

166 754

185 994

205 235

39 – Asztalnemű és konyhai textília

tonna

7 342

5 681

8 810

10 279

11 747

13 216

78 – Egyéb ruha

tonna

31 395

36 651

40 316

43 981

47 646

51 311

83 – Felsőkabát

tonna

12 039

10 883

13 845

15 651

17 457

19 262

97 – Háló

tonna

3 124

2 861

3 593

4 062

4 530

4 999

163 – Orvosi géz

tonna

8 657

8 481

9 523

10 388

11 254

12 120

ex20 – Selyem ágynemű

tonna

100

59

125

150

175

200

115 – Len-és ramifonal

tonna

2 727

1 413

3 136

3 545

3 954

4 363

117 – Lenszövet

tonna

1 510

684

1 812

2 113

2 415

2 717

118 – Len asztalnemű és -ágynemű

tonna

2 409

1 513

2 650

2 891

3 132

3 373

122 – Lenzsák- és zacskó

tonna

360

220

414

468

522

576

136A – Selyemszövet

tonna

360

220

414

468

522

576

156 – Blúz és selyempulóver

tonna

7 291

3 986

8 020

8 749

9 478

10 207

157 – Kötött ruha

tonna

17 941

13 738

19 735

21 529

23 323

25 117

159 – Selyemblúz

tonna

3 236

4 352

4 787

5 222

5 658

6 093

---

(1)  HL L 23., 2003.1.28., 1. o.

(2)  HL L 275.,1993.11.8., 3. o.

(3)  „Textília és ruházat 2005 után – a textilekkel és ruházattal foglalkozó magas szintű csoport ajánlásai”, COM(2004)668 végleges, 2004.10.13.

(4)  A 2001. november 23-i WT/L/432 dokumentum.

(5)  A 2001. november 10-i WT/MIN(01)3 dokumentum.

(6)  Ez a bekezdés a Kína WTO-hoz történő csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv része, amely pedig a WTO-egyezmény szerves része, vö. a csatlakozási jegyzőkönyv (2) bekezdésével.

(7)  Vö. a 2001. február 26-i 391/2001/EK tanácsi rendelettel módosított 3030/93/EGK tanácsi rendelet 17. cikkével.

(8)  Vö. a WTO védintézkedésekről szóló megállapodásának a védintézkedések alkalmazására vonatkozó feltételekről szóló 2.1. cikkével, valamint a Kína WTO-hoz történő csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv (16) bekezdése 4) pontjával (az átmeneti termékspecifikus védelmi mechanizmus vagy ÁTSVM, a Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó, átmeneti termékspecifikus védelmi mechanizmusról szóló 427/2003/EK tanácsi rendelet 2. cikkének (1) bekezdése és a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló 3285/94/EK tanácsi rendelet 16. cikkének (1) bekezdése.

(9)  Cím: http://europa.eu.int/comm/trade/index_en.htm.

(10)  Vö. a 3030/93/EGK tanácsi rendelet 10a. cikke (1) bekezdése a) pontjának első albekezdésével és a Kína WTO-hoz történő csatlakozásával foglalkozó munkacsoport jelentésének 242. a) pontjával.

(11)  Lásd a 2. mellékletet.

(12)  Cím: http://europa.eu.int/comm/trade/index_en.htm.

(13)  Lásd a 2. mellékletet.

(14)  A tényleges behozatalra vonatkozó, a 3030/93/EGK tanácsi rendelet III. mellékletének 27. cikkével összhangban gyűjtött adatok. Ha azonban a Bizottságnak ellenőrzése körén kívül eső okokból nem állnának rendelkezésre ilyen aktuális adatok, a Bizotság dönthet az eljárás megindításáról és a vizsgálat megkezdéséről, továbbá nem hivatalos konzultáció kéréséről Kínával, ha a behozatali engedélyből (vö. a 3030/93/EGK tanácsi rendelet III. mellékletének 25. cikkével) rendelkezésre álló adatok arra utalnak, hogy a Kínából érkező behozatal valószínűleg túllépi az ilyen konzultációs szinteket.

(15)  A „konzultációs” vagy „riasztási” szintek arányos alapon történő kiszámítása úgy történik, hogy amennyire lehetséges, figyelembe veszik az idényjellegű szempontokat. Ez ajánlatossá teszi az év vonatkozó időszaka 2004 hasonló időszakának behozatalához képesti szintjeinek kiszámításához a képlet alkalmazását.

---

1. MELLÉKLET

A Kína csatalakozásával foglalkozó munkacsoport jelentésének kivonata

| 242. | The representative of China agreed that the following provisions would apply to trade in textiles and clothing products until 31 December 2008 and be part of the terms and conditions for China's accession:






  (a) | In the event that a WTO Member believed that imports of Chinese origin of textiles and apparel products covered by the ATC as of the date the WTO Agreement entered into force, were, due to market disruption, threatening to impede the orderly development of trade in these products, such Member could request consultations with China with a view to easing or avoiding such market disruption. The Member requesting consultations would provide China, at the time of the request, with a detailed factual statement of reasons and justifications for its request for consultations with current data which, in the view of the requesting Member, showed: (1) the existence or threat of market disruption; and (2) the role of products of Chinese origin in that disruption; |
| --- | --- | --- |

242.

The representative of China agreed that the following provisions would apply to trade in textiles and clothing products until 31 December 2008 and be part of the terms and conditions for China's accession:

(a)

In the event that a WTO Member believed that imports of Chinese origin of textiles and apparel products covered by the ATC as of the date the WTO Agreement entered into force, were, due to market disruption, threatening to impede the orderly development of trade in these products, such Member could request consultations with China with a view to easing or avoiding such market disruption. The Member requesting consultations would provide China, at the time of the request, with a detailed factual statement of reasons and justifications for its request for consultations with current data which, in the view of the requesting Member, showed: (1) the existence or threat of market disruption; and (2) the role of products of Chinese origin in that disruption;

| (b) | Consultations would be held within 30 days of receipt of the request. Every effort would be made to reach agreement on a mutually satisfactory solution within 90 days of the receipt of such request, unless extended by mutual agreement; |
| --- | --- |

(b)

Consultations would be held within 30 days of receipt of the request. Every effort would be made to reach agreement on a mutually satisfactory solution within 90 days of the receipt of such request, unless extended by mutual agreement;

| (c) | Upon receipt of the request for consultations, China agreed to hold its shipments to the requesting Member of textile or textile products in the category or categories subject to these consultations to a level no greater than 7.5 per cent (6 per cent for wool product categories) above the amount entered during the first 12 months of the most recent 14 months preceding the month in which the request for consultations was made; |
| --- | --- |

(c)

Upon receipt of the request for consultations, China agreed to hold its shipments to the requesting Member of textile or textile products in the category or categories subject to these consultations to a level no greater than 7.5 per cent (6 per cent for wool product categories) above the amount entered during the first 12 months of the most recent 14 months preceding the month in which the request for consultations was made;

| (d) | If no mutually satisfactory solution were reached during the 90-day consultation period, consultations would continue and the Member requesting consultations could continue the limits under subparagraph (c) for textiles or textile products in the category or categories subject to these consultations; |
| --- | --- |

(d)

If no mutually satisfactory solution were reached during the 90-day consultation period, consultations would continue and the Member requesting consultations could continue the limits under subparagraph (c) for textiles or textile products in the category or categories subject to these consultations;

| (e) | The term of any restraint limit established under subparagraph (d) would be effective for the period beginning on the date of the request for consultations and ending on 31 December of the year in which consultations were requested, or where three or fewer months remained in the year at the time of the request for consultations, for the period ending 12 months after the request for consultations; |
| --- | --- |

(e)

The term of any restraint limit established under subparagraph (d) would be effective for the period beginning on the date of the request for consultations and ending on 31 December of the year in which consultations were requested, or where three or fewer months remained in the year at the time of the request for consultations, for the period ending 12 months after the request for consultations;

| (f) | No action taken under this provision would remain in effect beyond one year, without reapplication, unless otherwise agreed between the Member concerned and China; and |
| --- | --- |

(f)

No action taken under this provision would remain in effect beyond one year, without reapplication, unless otherwise agreed between the Member concerned and China; and

| (g) | Measures could not be applied to the same product at the same time under this provision and the provisions of Section 16 of the Draft Protocol. |
| --- | --- |

(g)

Measures could not be applied to the same product at the same time under this provision and the provisions of Section 16 of the Draft Protocol.

The Working Party took note of these commitments.

---

2. MELLÉKLET

A TVEV-re vonatkozó döntések elfogadásának belső EU-s ejárásaira vonatkozó rendelkezések kivonata

A 3030/93/EGK tanácsi rendelet 10a. cikke:

„10a. cikk

Kínára vonatkozó különleges védrendelkezések

| (1) | Amennyiben a Kínából származó és a (TRM) hatálya alá tartozó textil- és ruházati termékek Közösségbe történő behozatalai – a piac megzavarása következtében – az említett termékek kereskedelmének rendes fejlődése hátráltatásával fenyegetnek, az ilyen behozatalokra a 2008. december 31-ig tartó időszak során különleges védintézkedések vonatkozhatnak, a következő feltételek szerint:






  a) | A Bizottság – egy tagállam kérelmére vagy a saját kezdeményezésére – konzultációkat kezd Kínával az ilyen piaci zavar enyhítése vagy elkerülése céljából. A konzultációkérésben megadják Kínának az okok részletes tényszerű ismertetését és a kérelem indoklását, a piaci zavar fennállását vagy veszélyét szemléltető aktuális adatokat és a Kínából származó termékek szerepét az ilyen zavarban. A konzultációkat a kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül megkezdik; a konzultációs időszak a kézhezvételtől számított 90 napig tart, kivéve, ha azt kölcsönös megegyezéssel meghosszabbítják.
  A konzultációkérés kézhezvételétől Kínának – a konzultáció időszaka során – a konzultációk alá vont kategóriába vagy kategóriákba tartozó textil vagy textiltermékek Közösségbe irányuló szállítmányait a konzultációkérés hónapját megelőző legutóbbi 14 hónap első 12 hónapja folyamán beléptetett mennyiségnél legfeljebb 7,5 %-kal (a gyapjútermékek kategóriái esetében 6 %-kal) magasabb szinten kell tartania. |
| --- | --- | --- |

(1)

Amennyiben a Kínából származó és a (TRM) hatálya alá tartozó textil- és ruházati termékek Közösségbe történő behozatalai – a piac megzavarása következtében – az említett termékek kereskedelmének rendes fejlődése hátráltatásával fenyegetnek, az ilyen behozatalokra a 2008. december 31-ig tartó időszak során különleges védintézkedések vonatkozhatnak, a következő feltételek szerint:

a)

A Bizottság – egy tagállam kérelmére vagy a saját kezdeményezésére – konzultációkat kezd Kínával az ilyen piaci zavar enyhítése vagy elkerülése céljából. A konzultációkérésben megadják Kínának az okok részletes tényszerű ismertetését és a kérelem indoklását, a piaci zavar fennállását vagy veszélyét szemléltető aktuális adatokat és a Kínából származó termékek szerepét az ilyen zavarban. A konzultációkat a kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül megkezdik; a konzultációs időszak a kézhezvételtől számított 90 napig tart, kivéve, ha azt kölcsönös megegyezéssel meghosszabbítják.

A konzultációkérés kézhezvételétől Kínának – a konzultáció időszaka során – a konzultációk alá vont kategóriába vagy kategóriákba tartozó textil vagy textiltermékek Közösségbe irányuló szállítmányait a konzultációkérés hónapját megelőző legutóbbi 14 hónap első 12 hónapja folyamán beléptetett mennyiségnél legfeljebb 7,5 %-kal (a gyapjútermékek kategóriái esetében 6 %-kal) magasabb szinten kell tartania.

| b) | Amennyiben a 90 napos konzultációs időszak során nem születik kölcsönösen elfogadható megoldás, a Bizottság a konzultációk tárgyát képező kategóriára vagy kategóriákra keretmennyiséget állapíthat meg. A keretmennyiséget azt a szintet alapul véve kell meghatározni, amelyen a Közösség konzultációkérésének kézhezvételekor Kína a szállítmányait tartotta. A keretmennyiség hatálya a konzultációkérés évében december 31-ig tart, illetve – amennyiben a konzultációkérés időpontjában három hónap vagy kevesebb maradt hátra az évből – a konzultációkéréstől számított 12 hónapos időszak végéig. Az e rendelkezés szerint megállapított keretmennyiség időszaka alatt tovább folytatják Kínával a konzultációkat. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a 90 napos konzultációs időszak során nem születik kölcsönösen elfogadható megoldás, a Bizottság a konzultációk tárgyát képező kategóriára vagy kategóriákra keretmennyiséget állapíthat meg. A keretmennyiséget azt a szintet alapul véve kell meghatározni, amelyen a Közösség konzultációkérésének kézhezvételekor Kína a szállítmányait tartotta. A keretmennyiség hatálya a konzultációkérés évében december 31-ig tart, illetve – amennyiben a konzultációkérés időpontjában három hónap vagy kevesebb maradt hátra az évből – a konzultációkéréstől számított 12 hónapos időszak végéig. Az e rendelkezés szerint megállapított keretmennyiség időszaka alatt tovább folytatják Kínával a konzultációkat.

| c) | A Közösség és Kína ellenkező értelmű megállapodásának hiányában, az e bekezdés alapján meghozott intézkedések legfeljebb egy évig maradnak hatályban, és nem hosszabbíthatók. Egy termékre nem kell egyidejűleg e bekezdés és Kína WTO-hoz történő csatlakozási jegyzőkönyve 16. szakaszának rendelkezései alapján intézkedéseket alkalmazni. A b) pont alapján meghozott intézkedések az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában haladéktalanul közzétett bizottsági közlemény függvényei. |
| --- | --- |

c)

A Közösség és Kína ellenkező értelmű megállapodásának hiányában, az e bekezdés alapján meghozott intézkedések legfeljebb egy évig maradnak hatályban, és nem hosszabbíthatók. Egy termékre nem kell egyidejűleg e bekezdés és Kína WTO-hoz történő csatlakozási jegyzőkönyve 16. szakaszának rendelkezései alapján intézkedéseket alkalmazni. A b) pont alapján meghozott intézkedések az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában haladéktalanul közzétett bizottsági közlemény függvényei.

| (2) | Az e cikk alapján megállapított keretmennyiségek nem alkalmazandók azokra a termékekre, amelyeket már feladtak a Közösségbe, feltéve, hogy azokat a konzultációkérésről szóló értesítés időpontja előtt elszállították a származás szerinti szállító országból a Közösségbe történő kivitelre. |
| --- | --- |

(2)

Az e cikk alapján megállapított keretmennyiségek nem alkalmazandók azokra a termékekre, amelyeket már feladtak a Közösségbe, feltéve, hogy azokat a konzultációkérésről szóló értesítés időpontja előtt elszállították a származás szerinti szállító országból a Közösségbe történő kivitelre.

| (3) | Az e cikkben előírt intézkedéseket – beleértve a konzultációk megkezdését az (1) bekezdés a) pontjában előírtak szerint – a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni és végrehajtani.” |
| --- | --- |

(3)

Az e cikkben előírt intézkedéseket – beleértve a konzultációk megkezdését az (1) bekezdés a) pontjában előírtak szerint – a 17. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni és végrehajtani.”

A 3030/93/EGK tanácsi rendelet 17. cikke:

„17. cikk

A textiltermékekkel foglalkozó bizottság

| (1) | A Bizottságot egy bizottság (a továbbiakban: textiltermékekkel foglakozó bizottság) támogatja. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságot egy bizottság (a továbbiakban: textiltermékekkel foglakozó bizottság) támogatja.

| (2) | Amennyiben erre a bekezdésre utalás történik, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.
  Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében előírt időtartam egy hónapban határozandó meg. |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben erre a bekezdésre utalás történik, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében előírt időtartam egy hónapban határozandó meg.

| (3) | textiltermékekkel foglakozó bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.” |
| --- | --- |

(3)

textiltermékekkel foglakozó bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.”

Az 1999/468/EK tanácsi határozat (1) 5. és 7. cikke:

1

„5. cikk

Szabályozási bizottsági eljárás

| (1) | A Bizottságot szabályozási bizottság segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll, és elnöke a Bizottság képviselője. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságot szabályozási bizottság segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll, és elnöke a Bizottság képviselője.

| (2) | A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 205. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 205. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat.

| (3) | A Bizottság, a 8. cikk sérelme nélkül, a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság, a 8. cikk sérelme nélkül, a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.

| (4) | Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé, és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet. |
| --- | --- |

(4)

Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé, és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet.

| (5) | Ha az Európai Parlament úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően elfogadott alap-jogiaktus alapján előterjesztett javaslat túllépi az említett alap-jogiaktusban megállapított végrehajtási hatásköröket, álláspontjáról tájékoztatja a Tanácsot. |
| --- | --- |

(5)

Ha az Európai Parlament úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően elfogadott alap-jogiaktus alapján előterjesztett javaslat túllépi az említett alap-jogiaktusban megállapított végrehajtási hatásköröket, álláspontjáról tájékoztatja a Tanácsot.

| (6) | A Tanács – adott esetben egy esetleges ilyen álláspont fényében – az egyes alap-jogiaktusokban megállapított határidőn belül minősített többséggel határozhat a javaslatról, amely határidő azonban a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapot semmiképpen nem haladhatja meg.
  Ha e a határidőn belül a Tanács minősített többséggel jelzi, hogy ellenzi a javaslatot, a Bizottságnak azt újra meg kell vizsgálnia. A Bizottság a Tanácsnak módosított javaslatot nyújthat be, eredeti javaslatát ismételten előterjesztheti, vagy a Szerződés alapján jogalkotási javaslatot terjeszthet elő.
  Ha az említett határidőn belül a Tanács a javasolt végrehajtási jogi aktusokat nem fogadta el, vagy nem jelezte, hogy a végrehajtási intézkedésekre vonatkozó javaslatot ellenzi, a javasolt végrehajtási jogi aktust a Bizottság fogadja el. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács – adott esetben egy esetleges ilyen álláspont fényében – az egyes alap-jogiaktusokban megállapított határidőn belül minősített többséggel határozhat a javaslatról, amely határidő azonban a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapot semmiképpen nem haladhatja meg.

Ha e a határidőn belül a Tanács minősített többséggel jelzi, hogy ellenzi a javaslatot, a Bizottságnak azt újra meg kell vizsgálnia. A Bizottság a Tanácsnak módosított javaslatot nyújthat be, eredeti javaslatát ismételten előterjesztheti, vagy a Szerződés alapján jogalkotási javaslatot terjeszthet elő.

Ha az említett határidőn belül a Tanács a javasolt végrehajtási jogi aktusokat nem fogadta el, vagy nem jelezte, hogy a végrehajtási intézkedésekre vonatkozó javaslatot ellenzi, a javasolt végrehajtási jogi aktust a Bizottság fogadja el.

7. cikk

| (1) | Minden bizottság, elnökének javaslatára, elfogadja saját eljárási szabályzatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdetésre kerülő eljárásiszabályzat-minta alapján.
  Amennyiben szükséges, a már működő bizottságok eljárási szabályzatukat hozzáigazítják az eljárásiszabályzat-mintához. |
| --- | --- |

(1)

Minden bizottság, elnökének javaslatára, elfogadja saját eljárási szabályzatát az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdetésre kerülő eljárásiszabályzat-minta alapján.

Amennyiben szükséges, a már működő bizottságok eljárási szabályzatukat hozzáigazítják az eljárásiszabályzat-mintához.

| (2) | A dokumentumok nyilvános hozzáférhetőségére vonatkozó, a Bizottságra alkalmazott elveket és feltételeket a bizottságokra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(2)

A dokumentumok nyilvános hozzáférhetőségére vonatkozó, a Bizottságra alkalmazott elveket és feltételeket a bizottságokra is alkalmazni kell.

| (3) | A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a bizottságok munkájáról. Ebből a célból kézhez kell kapnia a bizottsági ülések napirendjét, a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárással elfogadott jogi aktusok végrehajtására a bizottságokhoz beterjesztett intézkedések tervezetét, a szavazások eredményét, az ülésekről készült kivonatos jegyzőkönyveket, illetve azoknak a hatóságoknak és szervezeteknek a listáját, amelyekhez a tagállamok által a képviseletükre kinevezett személyek tartoznak. Az Európai Parlamentet minden olyan esetben is tájékoztatni kell, amikor a Bizottság intézkedéseket vagy a meghozandó intézkedésekre vonatkozó javaslatokat terjeszt a Tanács elé. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a bizottságok munkájáról. Ebből a célból kézhez kell kapnia a bizottsági ülések napirendjét, a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárással elfogadott jogi aktusok végrehajtására a bizottságokhoz beterjesztett intézkedések tervezetét, a szavazások eredményét, az ülésekről készült kivonatos jegyzőkönyveket, illetve azoknak a hatóságoknak és szervezeteknek a listáját, amelyekhez a tagállamok által a képviseletükre kinevezett személyek tartoznak. Az Európai Parlamentet minden olyan esetben is tájékoztatni kell, amikor a Bizottság intézkedéseket vagy a meghozandó intézkedésekre vonatkozó javaslatokat terjeszt a Tanács elé.

| (4) | A Bizottság ennek a határozatnak a hatályba lépését követő hat hónapon belül az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzéteszi a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlását segítő valamennyi bizottságot tartalmazó listát. Ennek a listának az egyes bizottságok vonatkozásában fel kell tüntetnie a bizottság létrehozásának alapjául szolgáló jogi aktust vagy aktusokat. A 2000. évtől a Bizottságnak a bizottságok munkájáról éves jelentést is közzé kell tennie. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság ennek a határozatnak a hatályba lépését követő hat hónapon belül az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzéteszi a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlását segítő valamennyi bizottságot tartalmazó listát. Ennek a listának az egyes bizottságok vonatkozásában fel kell tüntetnie a bizottság létrehozásának alapjául szolgáló jogi aktust vagy aktusokat. A 2000. évtől a Bizottságnak a bizottságok munkájáról éves jelentést is közzé kell tennie.

| (5) | A (3) bekezdésnek megfelelően az Európai Parlament részére elküldött valamennyi dokumentum hivatkozási adatait a Bizottságnak egy 2001-ben létrehozandó jegyzékben kell nyilvánosságra hoznia.” |
| --- | --- |

(5)

A (3) bekezdésnek megfelelően az Európai Parlament részére elküldött valamennyi dokumentum hivatkozási adatait a Bizottságnak egy 2001-ben létrehozandó jegyzékben kell nyilvánosságra hoznia.”

---

(1)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

1

---

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/16

---

A Bizottság véleménye (2004-04-25) az Euratom-Szerződés 37. cikkének megfelelően az egyesült királysági Kent megyében található Dungeness A atomerőmű lebontásából keletkező radioaktív hulladék ártalmatlanítási tervéről

(2005/C 101/03)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

Az Európai Bizottság 2004. szeptember 24-én az Euratom-Szerződés 37. cikkének megfelelően általános adatokat kapott az Egyesült Királyság kormányától a Dungeness A atomerőmű lebontásából keletkező radioaktív hulladék ártalmatlanítási tervére vonatkozóan.

Az általános adatok alapján, valamint a szakértői csoporttal történt konzultációt követően a Bizottság a következő véleményt alakította ki:

| a) | Az atomerőmű és egy más tagállambeli, ez esetben franciaországi legközelebbi pont közötti távolság hozzávetőlegesen 50 km. Belgium és Hollandia 110, illetve 160 km-es távolságban vannak. |
| --- | --- |

a)

Az atomerőmű és egy más tagállambeli, ez esetben franciaországi legközelebbi pont közötti távolság hozzávetőlegesen 50 km. Belgium és Hollandia 110, illetve 160 km-es távolságban vannak.

| b) | A szokásos lebontási műveletek során a folyékony és gáz-halmazállapotú kiömlő anyagok kibocsátása nem teszi ki jelentős egészségkárosító hatásnak más tagállamok lakosságát. |
| --- | --- |

b)

A szokásos lebontási műveletek során a folyékony és gáz-halmazállapotú kiömlő anyagok kibocsátása nem teszi ki jelentős egészségkárosító hatásnak más tagállamok lakosságát.

| c) | A hulladékkezelésből származó szilárd radioaktív hulladékot nem helyszíni létesítményben tárolják. A nem radioaktív szilárd hulladékok, valamint azok az anyagok, amelyek a kibocsátási szinteknek megfelelnek, a jogszabályi ellenőrzés alól kivonásra kerülnek, és hagyományos hulladékként kerülnek ártalmatlanításra, anyagukban történő hasznosításra vagy újrafelhasználásra. Erre az Alapvető Biztonsági Előírásokban meghatározott feltételeknek megfelelően kerül sor (96/29/Euratom irányelv). |
| --- | --- |

c)

A hulladékkezelésből származó szilárd radioaktív hulladékot nem helyszíni létesítményben tárolják. A nem radioaktív szilárd hulladékok, valamint azok az anyagok, amelyek a kibocsátási szinteknek megfelelnek, a jogszabályi ellenőrzés alól kivonásra kerülnek, és hagyományos hulladékként kerülnek ártalmatlanításra, anyagukban történő hasznosításra vagy újrafelhasználásra. Erre az Alapvető Biztonsági Előírásokban meghatározott feltételeknek megfelelően kerül sor (96/29/Euratom irányelv).

| d) | A radioaktív hulladékok nem tervezett, az általános adatokban figyelembe vett típusú és nagyságú baleset miatt bekövetkező kibocsátása esetén annak a mennyiségnek, amely valószínűleg eljut más tagállamok lakosságához, nincs jelentős egészségkárosító hatása. |
| --- | --- |

d)

A radioaktív hulladékok nem tervezett, az általános adatokban figyelembe vett típusú és nagyságú baleset miatt bekövetkező kibocsátása esetén annak a mennyiségnek, amely valószínűleg eljut más tagállamok lakosságához, nincs jelentős egészségkárosító hatása.

Mindent összevetve, a Bizottság azon a véleményen van, hogy az Egyesült Királyságban a Dungeness A atomerőmű lebontásából keletkező bármilyen fajtájú, a szokásos műveletek során vagy az általános adatokban figyelembe vett típusú és nagyságú baleset következtében kijutott radioaktív hulladékra vonatkozó ártalmatlanítási terv végrehajtása nem jár jelentős radioaktív szennyező hatással egy másik tagállam számára egészségügyi szempontból, valamint nem okozza egy másik tagállam vizeinek, talajának vagy légterének szennyeződését.

---

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/17

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – OLASZORSZÁG

Állami támogatás C 5/2005 (ex NN 70/2004) – Mezőgazdasági tüzelőanyagok jövedékiadó-mentessége – a szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás kezdeményezésének folytatása (C 6/2004 – ex NN 70/2001 támogatás) – a 2000. december 23-i 388. törvény 24. cikkének (3) bekezdése; a 2001. december 21-i 448. sz. törvény 13. cikkének (3) bekezdése; a 2002. december 27-i 289. sz. törvény 19. cikkének (4) bekezdése és a 2003. december 24-i 350. sz. törvény 2. cikkének (4) bekezdése

Felhívás észrevételek benyújtására az EK Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

(2005/C 101/04)

A Bizottság 2005.01.19-i levelével, amelynek másolata hiteles nyelven ezen összefoglalóhoz csatoltan megtalálható, értesítette Olaszországot az EK-szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás kezdeményezéséről a fent említett támogatással kapcsolatban.

Az érdekelt felek az alábbi címen nyújthatják be a támogatással kapcsolatban a Bizottság részéről kezdeményezett eljárásra vonatkozó észrevételeiket az ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül:

| Commission européenne (Európai Bizottság) |
| --- |
| Direction générale de l'Agriculture et du développement rural (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság) |
| Direction H2 (H2 Igazgatóság) |
| Iroda: Loi 130 5/120 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (32-2) 296 76 72 |

Commission européenne (Európai Bizottság)

Direction générale de l'Agriculture et du développement rural (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság)

Direction H2 (H2 Igazgatóság)

Iroda: Loi 130 5/120

B-1049 Bruxelles

Fax: (32-2) 296 76 72

Az észrevételekről tájékoztatják Olaszországot. Az észrevételeit előterjesztő érdekelt fél írásban kérheti – kérését megindokolva – személyazonossága bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÁS

A 2000. december 23-i 388. sz. törvény 24. cikkének (3) bekezdése, a 2001. december 21-i 448. sz. törvény 13. cikkének (3) bekezdése, a 2002. december 27-i 289. sz. törvény 19. cikkének (4) bekezdése, valamint a 2003. december 24-i 350. sz. törvény 2. cikkének (4) bekezdése együttesen megállapítja az olaszországi üvegházak fűtésére szolgáló tüzelőanyag jövedéki adójának teljes mértékű csökkentését.

Értékelés

A Bizottság jelenleg kételkedik e teljes, a C 6/2004. dosszié keretében ugyanazoknak a kedvezményezetteknek nyújtott mentességet kiegészítő jövedékiadó-mentességnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségében a következő okok miatt:

| a) | az olasz hatóságok megítélése szerint az e tüzelőanyagokra nyújtott, bármilyen mértékű jövedékiadó-mentességek nem állami támogatást, hanem a rájuk érvényes rendszer jellegéből fakadó adóügyi rendelkezéseket jelentenek; mindeddig azonban az olasz hatóságok semmilyen, ezen érvelést alátámasztó elemet nem mutattak be; |
| --- | --- |

a)

az olasz hatóságok megítélése szerint az e tüzelőanyagokra nyújtott, bármilyen mértékű jövedékiadó-mentességek nem állami támogatást, hanem a rájuk érvényes rendszer jellegéből fakadó adóügyi rendelkezéseket jelentenek; mindeddig azonban az olasz hatóságok semmilyen, ezen érvelést alátámasztó elemet nem mutattak be;

| b) | az olasz hatóságok egy másik érve szerint a jövedékiadó-mentesség nem okoz torzulást a versenyben, mivel az üvegház-kultúra gyakorlatát választó kertészek szabadon élvezhetik a mentességet; ez az érv jelenleg nem meggyőző, tekintve, hogy a mentesség nem az üvegház-kultúrára való áttérés elősegítésének, hanem a már meglévő üvegház-kultúra gyakorlatát folytató termelők tevékenységéhez kapcsolódó pénzügyi teher csökkentésének jegyében fogant; |
| --- | --- |

b)

az olasz hatóságok egy másik érve szerint a jövedékiadó-mentesség nem okoz torzulást a versenyben, mivel az üvegház-kultúra gyakorlatát választó kertészek szabadon élvezhetik a mentességet; ez az érv jelenleg nem meggyőző, tekintve, hogy a mentesség nem az üvegház-kultúrára való áttérés elősegítésének, hanem a már meglévő üvegház-kultúra gyakorlatát folytató termelők tevékenységéhez kapcsolódó pénzügyi teher csökkentésének jegyében fogant;

| c) | továbbá, ami a verseny torzulását illeti, az olasz hatóságok azt állítják, hogy a rendelkezésükre álló hivatalos adatok szerint az üvegházkultúra-termelőknek megítélt teljes mentesség nem okoz torzulást; jelenleg felmerül annak a kérdése, hogy miképpen szolgálhatnak az olasz hatóságok ezzel az érvvel, miközben az általuk nyújtott tájékoztatással kapcsolatban arra hivatkoznak, hogy nem áll módjukban pontos adatokat közölni az üvegházkultúra-termelők teljes mentességnek köszönhetően megtakarított összegeket illetően; |
| --- | --- |

c)

továbbá, ami a verseny torzulását illeti, az olasz hatóságok azt állítják, hogy a rendelkezésükre álló hivatalos adatok szerint az üvegházkultúra-termelőknek megítélt teljes mentesség nem okoz torzulást; jelenleg felmerül annak a kérdése, hogy miképpen szolgálhatnak az olasz hatóságok ezzel az érvvel, miközben az általuk nyújtott tájékoztatással kapcsolatban arra hivatkoznak, hogy nem áll módjukban pontos adatokat közölni az üvegházkultúra-termelők teljes mentességnek köszönhetően megtakarított összegeket illetően;

| d) | mivel a Bizottság mindezek alapján nem tudja kizárni a jövedékiadó-mentességek állami támogatás jellegű elemeinek meglétét, kénytelen azokat a versenyszabályok fényében megvizsgálni; mindazonáltal az olasz hatóságok, amelyek továbbra is az állami támogatást alátámasztó elemek hiányával érvelnek, mindeddig nem jelölték meg azokat a versenyszabályokat, amelyek a teljes jövedékiadó-mentességnek a közös piaccal való összeférhetőségét igazolnák; jelenleg tehát ezen összeférhetőség megalapozatlannak tűnik; |
| --- | --- |

d)

mivel a Bizottság mindezek alapján nem tudja kizárni a jövedékiadó-mentességek állami támogatás jellegű elemeinek meglétét, kénytelen azokat a versenyszabályok fényében megvizsgálni; mindazonáltal az olasz hatóságok, amelyek továbbra is az állami támogatást alátámasztó elemek hiányával érvelnek, mindeddig nem jelölték meg azokat a versenyszabályokat, amelyek a teljes jövedékiadó-mentességnek a közös piaccal való összeférhetőségét igazolnák; jelenleg tehát ezen összeférhetőség megalapozatlannak tűnik;

| e) | jelenleg az sem kizárható, hogy a jövedékiadó-mentességek a 92/81/EGK és a 2003/96/EK irányelvek megsértésével jöttek létre, ezek ugyanis előírják, hogy a mentességek kizárólag a verseny torzulásának elkerülésével, illetve más közösségi intézkedések sérelme nélkül valósulhatnak meg. |
| --- | --- |

e)

jelenleg az sem kizárható, hogy a jövedékiadó-mentességek a 92/81/EGK és a 2003/96/EK irányelvek megsértésével jöttek létre, ezek ugyanis előírják, hogy a mentességek kizárólag a verseny torzulásának elkerülésével, illetve más közösségi intézkedések sérelme nélkül valósulhatnak meg.

A LEVÉL SZÖVEGE

| 1. | Con la presente, mi pregio di informarLa che la Commissione dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane, ha deciso di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE per quanto riguarda l'esenzione dalle accise sui carburanti agricoli non contemplata dalla procedura aperta nell'ambito del fascicolo C 6/2004, e cioè l'esenzione di cui all'articolo 24, comma 3 della legge 23 dicembre 2000 n. 388, all'articolo 13, comma 3 della legge 21 dicembre 2001 n. 448, all'articolo 19, comma 4 della legge 27 dicembre 2002 n. 289 e all'articolo 2, comma 4 della legge 24 dicembre 2003 n. 350. |
| --- | --- |

1.

Con la presente, mi pregio di informarLa che la Commissione dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane, ha deciso di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE per quanto riguarda l'esenzione dalle accise sui carburanti agricoli non contemplata dalla procedura aperta nell'ambito del fascicolo C 6/2004, e cioè l'esenzione di cui all'articolo 24, comma 3 della legge 23 dicembre 2000 n. 388, all'articolo 13, comma 3 della legge 21 dicembre 2001 n. 448, all'articolo 19, comma 4 della legge 27 dicembre 2002 n. 289 e all'articolo 2, comma 4 della legge 24 dicembre 2003 n. 350.

Procedimento

| 2. | Con lettera del 19 febbraio 2004 (1), la Commissione ha comunicato alle autorità italiane la decisione di iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato, nei confronti delle disposizioni dell'articolo 5, comma 5 del decreto-legge 30 settembre 2000, n. 268. |
| --- | --- |

2.

Con lettera del 19 febbraio 2004 (1), la Commissione ha comunicato alle autorità italiane la decisione di iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato, nei confronti delle disposizioni dell'articolo 5, comma 5 del decreto-legge 30 settembre 2000, n. 268.

| 3. | L'articolo 5, comma 5, del decreto-legge 30 settembre 2000 n. 268 stabilisce che, per il periodo dal 3 ottobre al 31 dicembre 2000, relativamente al gasolio utilizzato per il riscaldamento delle serre, l'accisa si applica nella misura del 5 % dell'aliquota prevista per il gasolio utilizzato come carburante. |
| --- | --- |

3.

L'articolo 5, comma 5, del decreto-legge 30 settembre 2000 n. 268 stabilisce che, per il periodo dal 3 ottobre al 31 dicembre 2000, relativamente al gasolio utilizzato per il riscaldamento delle serre, l'accisa si applica nella misura del 5 % dell'aliquota prevista per il gasolio utilizzato come carburante.

| 4. | Parallelamente, l'articolo 6, comma 1, del medesimo decreto-legge stabilisce che, per lo stesso periodo, le aliquote di accisa per il gasolio utilizzato in agricoltura corrispondono al 22 % dell'aliquota prevista per il gasolio usato come carburante e le accise per la benzina corrispondono al 49 % dell'aliquota normale. |
| --- | --- |

4.

Parallelamente, l'articolo 6, comma 1, del medesimo decreto-legge stabilisce che, per lo stesso periodo, le aliquote di accisa per il gasolio utilizzato in agricoltura corrispondono al 22 % dell'aliquota prevista per il gasolio usato come carburante e le accise per la benzina corrispondono al 49 % dell'aliquota normale.

| 5. | La Commissione ha deciso di iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato nei confronti delle disposizioni di cui all'articolo 5, comma 5 del decreto legge 30 settembre 2000 n. 268 perché non poteva escludere che l'esenzione dalle accise prevista dalle suddette disposizioni costituisse un aiuto di Stato incompatibile con il mercato comune. |
| --- | --- |

5.

La Commissione ha deciso di iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato nei confronti delle disposizioni di cui all'articolo 5, comma 5 del decreto legge 30 settembre 2000 n. 268 perché non poteva escludere che l'esenzione dalle accise prevista dalle suddette disposizioni costituisse un aiuto di Stato incompatibile con il mercato comune.

| 6. | Successivamente all'invio della lettera di cui al punto 2, la Commissione ha ricevuto informazioni secondo le quali i produttori di colture sotto serra beneficerebbero in realtà di un'esenzione totale dalle accise sui carburanti utilizzati per il riscaldamento delle serre. Essa ha quindi chiesto informazioni su tale esenzione complementare alle autorità italiane con un fax datato 10 giugno 2004 (2). |
| --- | --- |

6.

Successivamente all'invio della lettera di cui al punto 2, la Commissione ha ricevuto informazioni secondo le quali i produttori di colture sotto serra beneficerebbero in realtà di un'esenzione totale dalle accise sui carburanti utilizzati per il riscaldamento delle serre. Essa ha quindi chiesto informazioni su tale esenzione complementare alle autorità italiane con un fax datato 10 giugno 2004 (2).

| 7. | Con lettera del 28.07.04, protocollata il 3 agosto 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione la risposta delle autorità italiane al fax del 10 giugno 2004. Dalla suddetta risposta emerge che l'esenzione complementare summenzionata è stata istituita mediante varie norme: l'articolo 24, comma 3 della legge 23 dicembre 2000 n. 388, l'articolo 13, comma 3 della legge del 21 dicembre 2001 n. 448; l'articolo 19, comma 4 della legge 27 dicembre 2002 n. 289 e l'articolo 2, comma 4 della legge 24 dicembre 2003 n. 350. |
| --- | --- |

7.

Con lettera del 28.07.04, protocollata il 3 agosto 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione la risposta delle autorità italiane al fax del 10 giugno 2004. Dalla suddetta risposta emerge che l'esenzione complementare summenzionata è stata istituita mediante varie norme: l'articolo 24, comma 3 della legge 23 dicembre 2000 n. 388, l'articolo 13, comma 3 della legge del 21 dicembre 2001 n. 448; l'articolo 19, comma 4 della legge 27 dicembre 2002 n. 289 e l'articolo 2, comma 4 della legge 24 dicembre 2003 n. 350.

Descrizione

Fondamento giuridico

| 8. | L'articolo 24, comma 3 della legge 23 dicembre 2000, n. 388, recita quanto segue:
  „Per il periodo 1o gennaio 2001-30 giugno 2001, il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni di cui all'articolo 2, comma 127 secondo periodo, della legge 23 dicembre 1996, n. 662.”. |
| --- | --- |

8.

L'articolo 24, comma 3 della legge 23 dicembre 2000, n. 388, recita quanto segue:

„Per il periodo 1o gennaio 2001-30 giugno 2001, il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni di cui all'articolo 2, comma 127 secondo periodo, della legge 23 dicembre 1996, n. 662.”.

| 9. | L'articolo 13, comma 3 della legge 21 dicembre 2001, n. 448, recita quanto segue:
  „Per l'anno 2002 il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni contenute nel regolamento di cui al decreto del Ministro delle finanze 11 dicembre 2000, n. 375, adottato ai sensi dell'articolo 1, comma 4, del decreto-legge 15 febbraio 2000, n. 21, convertito, con modificazioni dalla legge 14 aprile 2000, n. 92. I relativi oneri sono a carico dell'Istituto di servizi per il mercato agricolo alimentare (ISMEA), a valere sulle proprie disponibilità di bilancio, che vi fa fronte mediante versamento all'entrata del bilancio dello Stato, previo accertamento da parte dell'Amministrazione finanziaria.”. |
| --- | --- |

9.

L'articolo 13, comma 3 della legge 21 dicembre 2001, n. 448, recita quanto segue:

„Per l'anno 2002 il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni contenute nel regolamento di cui al decreto del Ministro delle finanze 11 dicembre 2000, n. 375, adottato ai sensi dell'articolo 1, comma 4, del decreto-legge 15 febbraio 2000, n. 21, convertito, con modificazioni dalla legge 14 aprile 2000, n. 92. I relativi oneri sono a carico dell'Istituto di servizi per il mercato agricolo alimentare (ISMEA), a valere sulle proprie disponibilità di bilancio, che vi fa fronte mediante versamento all'entrata del bilancio dello Stato, previo accertamento da parte dell'Amministrazione finanziaria.”.

| 10. | L'articolo 19, comma 4 della legge 27 dicembre 2002, n. 289, recita quanto segue:
  „Per l'anno 2003 il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni contenute nel regolamento di cui al decreto del Ministro dell'economia e delle finanze 14 dicembre 2001, n. 454.”. |
| --- | --- |

10.

L'articolo 19, comma 4 della legge 27 dicembre 2002, n. 289, recita quanto segue:

„Per l'anno 2003 il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni contenute nel regolamento di cui al decreto del Ministro dell'economia e delle finanze 14 dicembre 2001, n. 454.”.

| 11. | L'articolo 2, comma 4 della legge 21 dicembre 2001, n. 350, recita quanto segue:
  „Per l'anno 2004 il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni contenute nel regolamento di cui al decreto 14 dicembre 2001, n. 454, adottato dal Ministro dell'economia e delle finanze, di concerto con il Ministro delle politiche agricole e forestali.”. |
| --- | --- |

11.

L'articolo 2, comma 4 della legge 21 dicembre 2001, n. 350, recita quanto segue:

„Per l'anno 2004 il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni contenute nel regolamento di cui al decreto 14 dicembre 2001, n. 454, adottato dal Ministro dell'economia e delle finanze, di concerto con il Ministro delle politiche agricole e forestali.”.

Informazioni complementari fornite dalle autorità italiane

| 12. | Nella lettera del 28 giugno 2004, le autorità italiane (e più precisamente il Ministero delle politiche agricole e forestali) hanno fatto presente di non essere in possesso dei dati (di un'oggettiva complessità) richiesti dai servizi della Commissione con il fax del 10 giugno 2004 (gli importi che i produttori sotto serra hanno potuto risparmiare successivamente all'entrata in vigore di ciascuno dei testi menzionati ai punti 8-11 grazie alla differenza di aliquote di accise di cui hanno beneficiato — gli importi assoluti e quelli che corrispondono alla differenza tra l'esenzione prevista dall'articolo 5 comma 5 del decreto-legge 30 settembre 2000, n. 268 e l'esenzione totale concessa) e che la quantificazione richiesta avrebbe potuto essere operata solo dall'Amministrazione finanziaria attraverso indagini da effettuarsi presso le antenne periferiche. Esse hanno inoltre precisato che gli argomenti forniti il 16 giugno 2004 nell'ambito del fascicolo C 6/2004 (reazione dello Stato membro in seguito all'apertura della procedura prevista dall'articolo 88, paragrafo 2 del trattato) restavano valide nel caso di specie. |
| --- | --- |

12.

Nella lettera del 28 giugno 2004, le autorità italiane (e più precisamente il Ministero delle politiche agricole e forestali) hanno fatto presente di non essere in possesso dei dati (di un'oggettiva complessità) richiesti dai servizi della Commissione con il fax del 10 giugno 2004 (gli importi che i produttori sotto serra hanno potuto risparmiare successivamente all'entrata in vigore di ciascuno dei testi menzionati ai punti 8-11 grazie alla differenza di aliquote di accise di cui hanno beneficiato — gli importi assoluti e quelli che corrispondono alla differenza tra l'esenzione prevista dall'articolo 5 comma 5 del decreto-legge 30 settembre 2000, n. 268 e l'esenzione totale concessa) e che la quantificazione richiesta avrebbe potuto essere operata solo dall'Amministrazione finanziaria attraverso indagini da effettuarsi presso le antenne periferiche. Esse hanno inoltre precisato che gli argomenti forniti il 16 giugno 2004 nell'ambito del fascicolo C 6/2004 (reazione dello Stato membro in seguito all'apertura della procedura prevista dall'articolo 88, paragrafo 2 del trattato) restavano valide nel caso di specie.

Argomentazioni sviluppate dalle autorità italiane nell'ambito del fascicolo C 6/04, in risposta all'apertura del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato nei confronti dell'aiuto previsto dall'articolo 5, comma 5 del decreto legge 30 settembre 2000, n. 268

| 13. | Nella lettera del 16 giugno 2004, le autorità italiane hanno sostenuto che l'esenzione dalle accise non appariva configurabile come un aiuto di Stato, bensì come una misura da valutare nel contesto applicativo della direttiva 92/81/CEE del Consiglio, del 19 ottobre 1992, relativa all'armonizzazione delle strutture delle accise sugli oli minerali (3) e della direttiva 2003/96/CE del Consiglio, del 27 ottobre 2003, che ristruttura il quadro comunitario per la tassazione dei prodotti energetici e dell'elettricità (4), e, in particolare, alla luce dell'articolo 8, paragrafo 2 lettera f) e dell'articolo 15, paragrafo 3. |
| --- | --- |

13.

Nella lettera del 16 giugno 2004, le autorità italiane hanno sostenuto che l'esenzione dalle accise non appariva configurabile come un aiuto di Stato, bensì come una misura da valutare nel contesto applicativo della direttiva 92/81/CEE del Consiglio, del 19 ottobre 1992, relativa all'armonizzazione delle strutture delle accise sugli oli minerali (3) e della direttiva 2003/96/CE del Consiglio, del 27 ottobre 2003, che ristruttura il quadro comunitario per la tassazione dei prodotti energetici e dell'elettricità (4), e, in particolare, alla luce dell'articolo 8, paragrafo 2 lettera f) e dell'articolo 15, paragrafo 3.

| 14. | Secondo le autorità italiane le coltivazioni sotto serra rientrano nella categoria delle „lavorazioni nell'ambito del settore agricolo e orticolo”, per le quali la normativa comunitaria permette agli Stati membri di applicare esenzioni parziali o totali dalle accise, e l'esenzione dalle accise per le coltivazioni sotto serra non introduce alcuna discriminazione nel settore agricolo e orticolo, in quanto tutti gli operatori all'interno dei due settori sono assolutamente liberi di scegliere fra coltivazioni in campo e coltivazioni sotto serra. Inoltre, non è infrequente il caso di uno stesso agricoltore che contestualmente pratica colture in campo o sotto serra, senza che per questo si possa giungere alla conclusione che in tale ipotesi l'agricoltore discrimina se stesso. |
| --- | --- |

14.

Secondo le autorità italiane le coltivazioni sotto serra rientrano nella categoria delle „lavorazioni nell'ambito del settore agricolo e orticolo”, per le quali la normativa comunitaria permette agli Stati membri di applicare esenzioni parziali o totali dalle accise, e l'esenzione dalle accise per le coltivazioni sotto serra non introduce alcuna discriminazione nel settore agricolo e orticolo, in quanto tutti gli operatori all'interno dei due settori sono assolutamente liberi di scegliere fra coltivazioni in campo e coltivazioni sotto serra. Inoltre, non è infrequente il caso di uno stesso agricoltore che contestualmente pratica colture in campo o sotto serra, senza che per questo si possa giungere alla conclusione che in tale ipotesi l'agricoltore discrimina se stesso.

| 15. | Le conclusioni delle autorità italiane sono le seguenti:






  a) | Il regime differenziato introdotto dal legislatore italiano non lede le regole di concorrenza; si tratta di una normativa di natura squisitamente fiscale nel cui ambito andrebbe valutata la legittimità comunitaria. È in quell'ambito, infatti, che sarebbe possibile avere a livello comunitario un quadro complessivo che comprenda tutti i paesi dell'area comunitaria; esaminare fuori da tale quadro un singolo caso nazionale equivarrebbe ad un'alterazione del principio della par condicio tra Stati membri. |
| --- | --- | --- |

15.

Le conclusioni delle autorità italiane sono le seguenti:

a)

Il regime differenziato introdotto dal legislatore italiano non lede le regole di concorrenza; si tratta di una normativa di natura squisitamente fiscale nel cui ambito andrebbe valutata la legittimità comunitaria. È in quell'ambito, infatti, che sarebbe possibile avere a livello comunitario un quadro complessivo che comprenda tutti i paesi dell'area comunitaria; esaminare fuori da tale quadro un singolo caso nazionale equivarrebbe ad un'alterazione del principio della par condicio tra Stati membri.

| b) | Il Consiglio ECOFIN del 19 marzo 2003 ha concluso che le deroghe al regime fiscale generale o le differenziazioni al suo interno che sono giustificate dalla natura o dalle caratteristiche generali del regime fiscale non comportano aiuti di Stato. |
| --- | --- |

b)

Il Consiglio ECOFIN del 19 marzo 2003 ha concluso che le deroghe al regime fiscale generale o le differenziazioni al suo interno che sono giustificate dalla natura o dalle caratteristiche generali del regime fiscale non comportano aiuti di Stato.

| 16. | Infine, le autorità italiane hanno aggiunto che le valutazioni e i dati in loro possesso, provenienti da fonti ufficiali, dimostravano che la misura di cui trattasi „non pregiudica il corretto funzionamento del mercato interno e non comporta distorsioni della concorrenza” (come vuole il considerando 24 della direttiva 2003/96/CE). |
| --- | --- |

16.

Infine, le autorità italiane hanno aggiunto che le valutazioni e i dati in loro possesso, provenienti da fonti ufficiali, dimostravano che la misura di cui trattasi „non pregiudica il corretto funzionamento del mercato interno e non comporta distorsioni della concorrenza” (come vuole il considerando 24 della direttiva 2003/96/CE).

Riesame

| 17. | Secondo l'articolo 87, paragrafo 1 del trattato, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. Nell'attuale fase del procedimento, le misure descritte ai punti 8-11 sembrano corrispondere a tale definizione in quanto sono accordate mediante risorse statali sotto forma di un mancato guadagno in termini di gettito fiscale per le pubbliche autorità, riguardano certe imprese (quelle che praticano la coltura sotto serra) e possono incidere sugli scambi a motivo del posto occupato dall'Italia nelle produzioni considerate (a titolo d'esempio, l'Italia è stata nel 2002 il primo paese produttore di ortaggi dell'Unione). |
| --- | --- |

17.

Secondo l'articolo 87, paragrafo 1 del trattato, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. Nell'attuale fase del procedimento, le misure descritte ai punti 8-11 sembrano corrispondere a tale definizione in quanto sono accordate mediante risorse statali sotto forma di un mancato guadagno in termini di gettito fiscale per le pubbliche autorità, riguardano certe imprese (quelle che praticano la coltura sotto serra) e possono incidere sugli scambi a motivo del posto occupato dall'Italia nelle produzioni considerate (a titolo d'esempio, l'Italia è stata nel 2002 il primo paese produttore di ortaggi dell'Unione).

| 18. | Tuttavia, nei casi previsti dall'articolo 87, paragrafi 2 e 3, del trattato, alcune misure possono, in via derogatoria, essere considerate compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

18.

Tuttavia, nei casi previsti dall'articolo 87, paragrafi 2 e 3, del trattato, alcune misure possono, in via derogatoria, essere considerate compatibili con il mercato comune.

| 19. | Nella fattispecie, tenuto conto delle informazioni disponibili, l'unica deroga applicabile è quella prevista dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato, in base alla quale possono essere ritenuti compatibili con il mercato comune gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. |
| --- | --- |

19.

Nella fattispecie, tenuto conto delle informazioni disponibili, l'unica deroga applicabile è quella prevista dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato, in base alla quale possono essere ritenuti compatibili con il mercato comune gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse.

| 20. | Affinché tale deroga sia applicabile occorre che la Commissione non nutra dubbi sulla compatibilità delle misure in esame. |
| --- | --- |

20.

Affinché tale deroga sia applicabile occorre che la Commissione non nutra dubbi sulla compatibilità delle misure in esame.

| 21. | Nel caso di specie, la Commissione sottolinea che, nelle osservazioni che esse hanno formulato in seguito all'apertura della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato nei riguardi dell'esenzione prevista dall'articolo 5, comma 5 del decreto legge 30 settembre 2000, n. 268 (fascicolo C 6/2004 vedi punto 2) e che esse considerano parimenti valide per le esenzioni previste dalle disposizioni di cui ai punti 8-11, le autorità italiane hanno combinato insieme tre argomentazioni da suddividere in due categorie: da un lato, l'esistenza di aiuti di Stato e l'aspetto fiscale della controversia [indissociabili, come mostra il punto 15 b)], dall'altro, l'autorizzazione ai sensi delle direttive 92/81/CEE e 2003/96/CE. |
| --- | --- |

21.

Nel caso di specie, la Commissione sottolinea che, nelle osservazioni che esse hanno formulato in seguito all'apertura della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato nei riguardi dell'esenzione prevista dall'articolo 5, comma 5 del decreto legge 30 settembre 2000, n. 268 (fascicolo C 6/2004 vedi punto 2) e che esse considerano parimenti valide per le esenzioni previste dalle disposizioni di cui ai punti 8-11, le autorità italiane hanno combinato insieme tre argomentazioni da suddividere in due categorie: da un lato, l'esistenza di aiuti di Stato e l'aspetto fiscale della controversia [indissociabili, come mostra il punto 15 b)], dall'altro, l'autorizzazione ai sensi delle direttive 92/81/CEE e 2003/96/CE.

Esistenza di aiuti di Stato e aspetto fiscale della materia — compatibilità con il mercato comune

| 22. | Nelle osservazioni di cui al punto 21, le autorità italiane hanno fatto presente che il sistema di esenzione dalle accise applicato dall'Italia non comportava elementi di aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato. A sostegno di tale affermazione, esse hanno spiegato che l'esenzione dalle accise per le coltivazioni sotto serra non creava alcuna discriminazione nei settori agricolo e orticolo, in quanto tutti gli operatori all'interno dei due settori erano liberi di scegliere fra coltivazioni in campo e coltivazioni sotto serra. Esse hanno inoltre fatto riferimento alle conclusioni del Consiglio ECOFIN del 19 marzo 2003, secondo le quali le deroghe al regime fiscale generale o le differenziazioni al suo interno che sono giustificate dalla natura o dalle caratteristiche generali del regime fiscale non comportano aiuti di Stato. |
| --- | --- |

22.

Nelle osservazioni di cui al punto 21, le autorità italiane hanno fatto presente che il sistema di esenzione dalle accise applicato dall'Italia non comportava elementi di aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato. A sostegno di tale affermazione, esse hanno spiegato che l'esenzione dalle accise per le coltivazioni sotto serra non creava alcuna discriminazione nei settori agricolo e orticolo, in quanto tutti gli operatori all'interno dei due settori erano liberi di scegliere fra coltivazioni in campo e coltivazioni sotto serra. Esse hanno inoltre fatto riferimento alle conclusioni del Consiglio ECOFIN del 19 marzo 2003, secondo le quali le deroghe al regime fiscale generale o le differenziazioni al suo interno che sono giustificate dalla natura o dalle caratteristiche generali del regime fiscale non comportano aiuti di Stato.

| 23. | Per quanto riguarda la presenza di elementi di aiuti di Stato, la Commissione ha già chiarito, al punto 17, per quali ragioni le esenzioni considerate sopra ai punti 8-11 sembrano corrispondere alla definizione degli aiuti di Stato di cui all'articolo 87, paragrafo 1 del trattato. |
| --- | --- |

23.

Per quanto riguarda la presenza di elementi di aiuti di Stato, la Commissione ha già chiarito, al punto 17, per quali ragioni le esenzioni considerate sopra ai punti 8-11 sembrano corrispondere alla definizione degli aiuti di Stato di cui all'articolo 87, paragrafo 1 del trattato.

| 24. | Inoltre, l'affermazione secondo la quale la libertà di praticare coltivazioni in campo o sotto serra rende impossibile una discriminazione tra produttori in campo e produttori sotto serra sembra contestabile in questa fase, in quanto l'esenzione sembra essere stata concepita non come uno strumento che incoraggi la pratica della coltura sotto serra e che offra la possibilità agli interessati di ottenere un vantaggio che essi non otterrebbero praticando la coltivazione in campo, bensì come uno strumento destinato a sollevare da un onere finanziario alcuni beneficiari che già operano nel settore di cui trattasi e in tal senso sembra creare una discriminazione nei confronti dei produttori che praticano colture in campo. |
| --- | --- |

24.

Inoltre, l'affermazione secondo la quale la libertà di praticare coltivazioni in campo o sotto serra rende impossibile una discriminazione tra produttori in campo e produttori sotto serra sembra contestabile in questa fase, in quanto l'esenzione sembra essere stata concepita non come uno strumento che incoraggi la pratica della coltura sotto serra e che offra la possibilità agli interessati di ottenere un vantaggio che essi non otterrebbero praticando la coltivazione in campo, bensì come uno strumento destinato a sollevare da un onere finanziario alcuni beneficiari che già operano nel settore di cui trattasi e in tal senso sembra creare una discriminazione nei confronti dei produttori che praticano colture in campo.

| 25. | Infine, per quanto riguarda il riferimento alle conclusioni del Consiglio ECOFIN del 19 marzo 2003, le autorità italiane non hanno ancora fornito informazioni che permettano alla Commissione di verificare se le differenziazioni effettuate nel regime italiano di esenzione dalle accise siano giustificate dalla natura o dalle caratteristiche generali del regime. |
| --- | --- |

25.

Infine, per quanto riguarda il riferimento alle conclusioni del Consiglio ECOFIN del 19 marzo 2003, le autorità italiane non hanno ancora fornito informazioni che permettano alla Commissione di verificare se le differenziazioni effettuate nel regime italiano di esenzione dalle accise siano giustificate dalla natura o dalle caratteristiche generali del regime.

| 26. | Pertanto, la Commissione in questa fase non può che mantenere la sua posizione secondo la quale le esenzioni descritte al punto 8 sembrano costituire una misura che comporta elementi di aiuti di Stato e poiché le autorità italiane, ritenendo che le esenzioni dalle accise non costituiscano aiuti di Stato, non hanno fornito nelle loro osservazioni elementi che giustifichino le esenzioni di cui ai punti 8-11 alla luce delle norme applicabili in materia di aiuti di Stato, la Commissione in questa fase dubita della compatibilità con il mercato comune delle esenzioni di cui ai punti 8-11. |
| --- | --- |

26.

Pertanto, la Commissione in questa fase non può che mantenere la sua posizione secondo la quale le esenzioni descritte al punto 8 sembrano costituire una misura che comporta elementi di aiuti di Stato e poiché le autorità italiane, ritenendo che le esenzioni dalle accise non costituiscano aiuti di Stato, non hanno fornito nelle loro osservazioni elementi che giustifichino le esenzioni di cui ai punti 8-11 alla luce delle norme applicabili in materia di aiuti di Stato, la Commissione in questa fase dubita della compatibilità con il mercato comune delle esenzioni di cui ai punti 8-11.

Autorizzazione ai sensi delle direttive 92/81/CEE e 2003/96/CE.

| 27. | Al momento, esaminando le esenzioni previste dalle disposizioni di cui ai punti 8-11 alla luce delle direttive 92/81/CEE e 2003/96/CE a cui fanno riferimento le autorità italiane, la Commissione constata che:






  a) | l'articolo 8, paragrafo 2, lettera f) della direttiva 92/81/CEE del Consiglio, del 19 ottobre 1992, relativa all'armonizzazione delle strutture delle accise sugli oli minerali (5), stabilisce che „fatte salve altre disposizioni comunitarie, gli Stati membri possono applicare esenzioni o riduzioni totali o parziali dell'aliquota di accisa agli oli minerali usati sotto controllo fiscale [...] esclusivamente nei lavori agricoli o orticoli nonché nella silvicoltura e nella piscicoltura d'acqua dolce”; |
| --- | --- | --- |

27.

Al momento, esaminando le esenzioni previste dalle disposizioni di cui ai punti 8-11 alla luce delle direttive 92/81/CEE e 2003/96/CE a cui fanno riferimento le autorità italiane, la Commissione constata che:

a)

l'articolo 8, paragrafo 2, lettera f) della direttiva 92/81/CEE del Consiglio, del 19 ottobre 1992, relativa all'armonizzazione delle strutture delle accise sugli oli minerali (5), stabilisce che „fatte salve altre disposizioni comunitarie, gli Stati membri possono applicare esenzioni o riduzioni totali o parziali dell'aliquota di accisa agli oli minerali usati sotto controllo fiscale [...] esclusivamente nei lavori agricoli o orticoli nonché nella silvicoltura e nella piscicoltura d'acqua dolce”;

| b) | la direttiva 92/81/CE è stata abrogata a decorrere dal 31 dicembre 2003 dalla direttiva 2003/96/CE del Consiglio, del 27 ottobre 2003, che ristruttura il quadro comunitario per la tassazione dei prodotti energetici e dell'elettricità (6), entrata in vigore il 31 ottobre 2003; il quindicesimo considerando di detta direttiva dice che in talune circostanze o in determinate condizioni di natura strutturale è opportuno consentire l'applicazione di aliquote differenziate nazionali di tassazione per uno stesso prodotto, purché siano rispettati i livelli minimi comunitari di tassazione e le norme in materia di mercato interno e di concorrenza; il ventiquattresimo considerando dice che è opportuno consentire agli Stati membri di applicare determinate ulteriori esenzioni o riduzioni del livello di tassazione quando ciò non pregiudica il corretto funzionamento del mercato interno e non comporta distorsioni della concorrenza; infine, l'articolo 15, paragrafo 3 della stessa direttiva dice gli Stati membri possono applicare un livello di tassazione fino a zero ai prodotti energetici e all'elettricità utilizzati nei lavori nei settori dell'agricoltura, dell'orticoltura o della piscicoltura, e della silvicoltura, ma il paragrafo 1 del medesimo articolo precisa altresì che tali esenzioni possono essere applicate fatte salve le altre disposizioni comunitarie. |
| --- | --- |

b)

la direttiva 92/81/CE è stata abrogata a decorrere dal 31 dicembre 2003 dalla direttiva 2003/96/CE del Consiglio, del 27 ottobre 2003, che ristruttura il quadro comunitario per la tassazione dei prodotti energetici e dell'elettricità (6), entrata in vigore il 31 ottobre 2003; il quindicesimo considerando di detta direttiva dice che in talune circostanze o in determinate condizioni di natura strutturale è opportuno consentire l'applicazione di aliquote differenziate nazionali di tassazione per uno stesso prodotto, purché siano rispettati i livelli minimi comunitari di tassazione e le norme in materia di mercato interno e di concorrenza; il ventiquattresimo considerando dice che è opportuno consentire agli Stati membri di applicare determinate ulteriori esenzioni o riduzioni del livello di tassazione quando ciò non pregiudica il corretto funzionamento del mercato interno e non comporta distorsioni della concorrenza; infine, l'articolo 15, paragrafo 3 della stessa direttiva dice gli Stati membri possono applicare un livello di tassazione fino a zero ai prodotti energetici e all'elettricità utilizzati nei lavori nei settori dell'agricoltura, dell'orticoltura o della piscicoltura, e della silvicoltura, ma il paragrafo 1 del medesimo articolo precisa altresì che tali esenzioni possono essere applicate fatte salve le altre disposizioni comunitarie.

| 28. | Le due direttive insistono dunque sul fatto che le esenzioni dalle accise sono ammissibili solo se conformi alle altre disposizioni del diritto comunitario (tra le quali figurano le regole di concorrenza e, pertanto, le norme in materia di aiuti di Stato) e se non creano distorsioni della concorrenza. |
| --- | --- |

28.

Le due direttive insistono dunque sul fatto che le esenzioni dalle accise sono ammissibili solo se conformi alle altre disposizioni del diritto comunitario (tra le quali figurano le regole di concorrenza e, pertanto, le norme in materia di aiuti di Stato) e se non creano distorsioni della concorrenza.

| 29. | Poiché in questa fase le autorità italiane non hanno fornito informazioni che giustifichino le esenzioni dalle accise di cui ai punti 8-11 alla luce delle norme applicabili in materia di aiuti di Stato, la Commissione non può escludere che le suddette esenzioni non siano conformi alle norme in questione e creino una distorsione della concorrenza (vedi punto 23), tanto più che le autorità italiane sembrano contraddirsi affermando, da un lato, di non essere in possesso di dati riguardanti gli importi che i produttori di colture sotto serra hanno potuto risparmiare (vedi punto 12) e, dall'altro, di disporre di valutazioni e di dati provenienti da fonti ufficiali che dimostrano che la misura di cui trattasi „non pregiudica il corretto funzionamento del mercato interno e non comporta distorsioni della concorrenza” (vedi punto 16). |
| --- | --- |

29.

Poiché in questa fase le autorità italiane non hanno fornito informazioni che giustifichino le esenzioni dalle accise di cui ai punti 8-11 alla luce delle norme applicabili in materia di aiuti di Stato, la Commissione non può escludere che le suddette esenzioni non siano conformi alle norme in questione e creino una distorsione della concorrenza (vedi punto 23), tanto più che le autorità italiane sembrano contraddirsi affermando, da un lato, di non essere in possesso di dati riguardanti gli importi che i produttori di colture sotto serra hanno potuto risparmiare (vedi punto 12) e, dall'altro, di disporre di valutazioni e di dati provenienti da fonti ufficiali che dimostrano che la misura di cui trattasi „non pregiudica il corretto funzionamento del mercato interno e non comporta distorsioni della concorrenza” (vedi punto 16).

| 30. | Inoltre, occorre sottolineare che tale distorsione della concorrenza, di cui la Commissione non può escludere l'esistenza in questa fase, implicherebbe che le esenzioni siano state applicate in violazione delle disposizioni delle direttive 92/81/CEE e 2003/96/CE, poiché queste ultime precisano chiaramente che le esenzioni dalle accise sono autorizzate nella misura in cui non pregiudichino altre disposizioni comunitarie e non creino distorsioni della concorrenza. |
| --- | --- |

30.

Inoltre, occorre sottolineare che tale distorsione della concorrenza, di cui la Commissione non può escludere l'esistenza in questa fase, implicherebbe che le esenzioni siano state applicate in violazione delle disposizioni delle direttive 92/81/CEE e 2003/96/CE, poiché queste ultime precisano chiaramente che le esenzioni dalle accise sono autorizzate nella misura in cui non pregiudichino altre disposizioni comunitarie e non creino distorsioni della concorrenza.

| 31. | Tenuto conto di tutti gli elementi sopra esaminati alla luce delle norme in materia di concorrenza, la Commissione ha deciso di iniziare la procedura prevista dall'articolo 88, paragrafo 2 del trattato. |
| --- | --- |

31.

Tenuto conto di tutti gli elementi sopra esaminati alla luce delle norme in materia di concorrenza, la Commissione ha deciso di iniziare la procedura prevista dall'articolo 88, paragrafo 2 del trattato.

| 32. | Nell'ambito di tale procedura, la Commissione invita l'Italia a presentare le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione degli aiuti in oggetto entro un mese dalla data di ricezione della presente. Essa invita inoltre le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto. |
| --- | --- |

32.

Nell'ambito di tale procedura, la Commissione invita l'Italia a presentare le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione degli aiuti in oggetto entro un mese dalla data di ricezione della presente. Essa invita inoltre le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto.

| 33. | La Commissione desidera richiamare all'attenzione dell'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3 del trattato CE ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare ogni aiuto illegale dal beneficiario. |
| --- | --- |

33.

La Commissione desidera richiamare all'attenzione dell'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3 del trattato CE ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare ogni aiuto illegale dal beneficiario.

| 34. | Con la presente la Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione. |
| --- | --- |

34.

Con la presente la Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione.

| 35. | Si invitano le autorità italiane a indicare se le osservazioni richieste sopra al punto 31 debbano essere considerate valide per l'esame del fascicolo C 6/2004. |
| --- | --- |

35.

Si invitano le autorità italiane a indicare se le osservazioni richieste sopra al punto 31 debbano essere considerate valide per l'esame del fascicolo C 6/2004.

---

(1)  Vedi lettera SG-Greffe (2004) D/200646.

(2)  Documento AGR 15202 del 10.6.2004

(3)  GU L 316 del 31.10.1992, pag. 12.

(4)  GU L 283 du 31.10.2003, pag. 51.

(5)  GU L 316 del 31.10.1992, pag. 12.

(6)  GU L 283 del 31.10.2003, pag. 51.

---

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/22

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.3785 – TPG/APAX/TIM Hellas)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2005/C 101/05)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2005. április 15-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott az egyesült államokbeli TPG Advisors IV, Inc. („TPG”) és a Guernsey-i székhelyű Hirzell irányítása alá tartozó brit APAX Europe VI („APAX”) vállalatok tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a görög TIM Hellas Telecommunications S.A. („TIM Hellas”) vállalat felett részesedés vásárlása útján. |
| --- | --- |

1.

2005. április 15-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott az egyesült államokbeli TPG Advisors IV, Inc. („TPG”) és a Guernsey-i székhelyű Hirzell irányítása alá tartozó brit APAX Europe VI („APAX”) vállalatok tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a görög TIM Hellas Telecommunications S.A. („TIM Hellas”) vállalat felett részesedés vásárlása útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | TPG esetében: magán tőkebefektetések; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

TPG esetében: magán tőkebefektetések;

| — | APAX esetében: pán-európai befektetési alap; |
| --- | --- |

—

APAX esetében: pán-európai befektetési alap;

| — | TIM Hellas esetében: mobil kommunikációs termékek és szolgáltatások nyújtása végfelhasználók részére Görögországban. |
| --- | --- |

—

TIM Hellas esetében: mobil kommunikációs termékek és szolgáltatások nyújtása végfelhasználók részére Görögországban.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3785 – TPG/APAX/TIM Hellas a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3785 – TPG/APAX/TIM Hellas a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.05., 32. o.

---

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/23

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3628 – Gilde/Bekaert Fencing)

(2005/C 101/06)

(EGT vonatkozású szöveg)

2005. február 16-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek. |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek.

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3628. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3628. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/23

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3706 – Övag/Investkredit)

(2005/C 101/07)

(EGT vonatkozású szöveg)

2005. április 15-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag németül érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek. |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek.

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3706. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3706. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/24

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3745 – Severstal/Lucchini)

(2005/C 101/08)

(EGT vonatkozású szöveg)

2005. április 11-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek. |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek.

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3745. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3745. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/24

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3697 – Symantec/Veritas)

(2005/C 101/09)

(EGT vonatkozású szöveg)

2005. március 15-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek. |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek.

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3697. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3697. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/25

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3311 – Van Oord/BHD/Bagger Holding JV)

(2005/C 101/10)

(EGT vonatkozású szöveg)

2003. december 11-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 4064/89/EGK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek. |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek.

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32003M3311. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32003M3311. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/26

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekkel kapcsolatos, a 384/96/EK tanácsi rendelet 12. cikke alapján történő újbóli felülvizsgálati eljárás megindításáról

(2005/C 101/11)

A 384/96/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) 12. cikke alapján kérelemmel fordultak a Bizottsághoz annak megvizsgálására, hogy a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseknek volt-e hatásuk az exportárakra, a viszonteladási árakra vagy az azt követő eladási árakra a Közösségen belül.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet 2005. március 14-én nyújtotta be a Közösség egyedüli nátrium-ciklamát termelője, a Productos Aditivos S.A. (a továbbiakban: a kérelmező).

2.   A termék

Az érintett termék a többek között a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát (a továbbiakban: az érintett termék), amely jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód alá tartozik. Ez a KN-kód csak tájékoztató jellegű.

3.   Meglévő intézkedések

A jelenleg hatályos intézkedések a 435/2004/EK tanácsi rendelettel (2) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámok.

4.   Az újbóli vizsgálat indokolása

A kérelmező megfelelően bizonyította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok kivetését követően az exportárak csökkentek, és a viszonteladási árak vagy az azt követő eladási árak tekintetében nem volt elegendő mozgás a Közösségen belül.

A kérelmező bizonyította, hogy az exportárak és a viszonteladási árak csökkentek az intézkedések kivetését követően annak ellenére, hogy a nyersanyagárak jelentősen növekedtek és hogy dömpingellenes vámok kerültek kivetésre 2004 elején.

A kérelmező olyan más tényezőket is megvizsgált, amelyek hatást gyakorolhattak az érintett termék exportáraira a Közösségen belül, azaz az átváltási árfolyamokat, a nyersanyagköltséget stb. Nincsenek más olyan tényezők, amelyek a fent említett árváltozásra magyarázatot adnak.

5.   Eljárás

Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelmet a közösségi iparág nyújtotta be, valamint hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre vizsgálat indításához, a Bizottság az alaprendelet 12. cikke értelmében újbóli vizsgálatot indít a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára alkalmazandó intézkedésekre vonatkozóan annak vizsgálatára, hogy az intézkedéseknek volt-e hatásuk az exportárakra, a viszonteladási árakra és az azt követő eladási árakra a Közösségen belül.

a)   Kérdőívek

Az újbóli vizsgálat szempontjából szükségesnek ítélt információkhoz való hozzájutás érdekében a Bizottság kérdőíveket fog küldeni a Kínai Népköztársaság exportőreinek/termelőinek, az importőröknek és az érintett exportáló ország hatóságainak.

Bármely esetben minden érdekelt fél haladéktalanul faxot küld a Bizottságnak, hogy megtudja, szerepel-e a kérelemben, és amennyiben szükséges, az ezen értesítés 6. bekezdése a) pontjában megállapított határidőn belül kérdőívet igényel, tekintettel arra, hogy a 6. bekezdés b) pontjában meghatározott határidő valamennyi érdekelt félre vonatkozik.

b)   Információgyűjtés és meghallgatások tartása

Valamennyi érintett felet felkérik, hogy ismertesse nézeteit, nyújtsa be a kérdőívekre adott válaszokon kívüli egyéb információit, és az alátámasztó bizonyítékot. Ezen információknak és az alátámasztó bizonyítéknak az ezen értesítés 6. bekezdése b) pontjában meghatározott határidőn belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket azzal a feltétellel, hogy olyan kérelmet nyújtanak be, amely bizonyítja, hogy meghallgatásukat különös ok támasztja alá. E kérelmet az ezen értesítés 6. bekezdése c) pontjában meghatározott határidőn belül kell benyújtani.

6.   Határidők

a)   Kérdőív igényléséhez a felek számára előírt határidő

Minden érdekelt félnek, aki nem működött együtt ezen újbóli vizsgálat alá tartozó intézkedésekhez vezető vizsgálatban, a lehető legrövidebb határidőn belül, de legkésőbb az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül kérdőívet kell igényelnie.

b)   Olyan felek számára, akik jelentkezni kívánnak, valamint kérdőívre adott válaszokat, vagy bármely más információt kívánnak benyújtani

Eltérő rendelkezés hiányában az érdekelt feleknek – amennyiben állításaikat figyelembe kell venni az újbóli vizsgálat során – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ismertetniük kell nézeteiket, és be kell nyújtaniuk a kérdőívre adott válaszaikat, illetve az egyéb információkat. Figyelembe kell venni, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többségének gyakorlása attól függ, hogy a felek a fent említett időtartamon belül jelentkeznek-e.

c)   Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 40 napos határidőn belül bizottsági meghallgatásra jelentkezhetnek.

7.   Írásbeli beadványok, kérdőívekre adott válaszok és levelezés

Az érdekelt felek valamennyi beadványát és kérelmét írásban kell benyújtani (nem elektronikus formátumban, kivéve ha másképp határozzák meg), és fel kell tüntetni az érdekelt fél nevét, címét, e-mail címét, telefon- és faxszámát. Az érdekelt felek valamennyi, bizalmasnak minősülő írásos beadványát, beleértve a kérdőívre adott válaszokat és levelezést, a „Korlátozott hozzáférés”
   (3) felirattal jelölik meg; ezeket kísérje az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően egy nem titkos változat is, amelyet az „AZ ÉRDEKELT FELEK ÁLTALI VIZSGÁLATRA” felirattal kell megjelölni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság) |
| Directorate B (B. Igazgatóság) |
| Office: J-79 5/16 (Iroda: J-79 5/16) |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 65 05 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság)

Directorate B (B. Igazgatóság)

Office: J-79 5/16 (Iroda: J-79 5/16)

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 65 05

8.   Az együttműködés hiánya

Azokban az esetekben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy az infomációkat nem szolgáltatja a határidőkön belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, a rendelkezésre álló tények alapján átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők az alaprendelet 18. cikkével összhangban.

Ha megállapításra kerül, hogy bármely érdekelt fél valótlan vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül hagyják, és a rendelkezésre álló tények kerülhetnek felhasználásra. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és így a megállapításokat az alaprendelet 18. cikkével összhangban rendelkezésre álló tényekre alapozzák, előfordulhat, hogy az érdekelt fél számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mint abban az esetben, ha együttműködött volna.

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

(2)  HL L 72., 2004.3.11., 1. o.

(3)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szól. Védelem alatt áll az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke értelmében (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.). A 384/96/EK tanácsi rendelet 19. cikke (HL L 56., 1996.3.6., 1. o.) és az 1994 évi GATT VI. cikkét végrehajtó WTO Egyezmény (Dömpingellenes Megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

---

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/28

---

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

(2005. április 25.)

az Euratom Szerződés 37. cikkének megfelelően az Egyesült Királyságban (Skócia) található Dounreay telephely helyreállítási tervéből (DSRP) keletkező radioaktív hulladék ártalmatlanítási tervéről

(2005/C 101/12)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

Az Európai Bizottság 2004. május 5-én az Euratom Szerződés 37. cikkének megfelelően általános adatokat kapott az Egyesült Királyság kormányától a Dounreay telephely helyreállítási tervéből (DSRP) keletkező radioaktív hulladék ártalmatlanítási tervére vonatkozóan.

Az általános adatok, valamint a Bizottság általi felülvizsgálat során a kiindulási általános adatok kiegészítése érdekében kért nagy mennyiségű kiegészítő információ megvizsgálása után a Bizottság megállapítja, hogy az említett eljárás során az Egyesült Királyság hatóságai nem csak új információkkal szolgáltak, hanem pontosításokat is végeztek a kiindulási általános adatokban, különösen a nem tervezett kibocsátásokat eredményező egyes baleseti forgatókönyvek sugárhatás-vizsgálatának tekintetében.

A rendelkezésre bocsátott összes információ alapján, valamint a szakértői csoporttal folytatott konzultációt követően a Bizottság a következő véleményt alakította ki:

| 1. | A létesítmény és egy másik tagállambeli legközelebbi pont, jelen esetben Írország, közötti távolság megközelítőleg 645 km. |
| --- | --- |

1.

A létesítmény és egy másik tagállambeli legközelebbi pont, jelen esetben Írország, közötti távolság megközelítőleg 645 km.

| 2. | A szokásos működési feltételek mellett a folyékony és gáz-halmazállapotú kiömlő anyagok kibocsátása nem teszi ki jelentős egészségkárosító hatásnak más tagállamok lakosságát. |
| --- | --- |

2.

A szokásos működési feltételek mellett a folyékony és gáz-halmazállapotú kiömlő anyagok kibocsátása nem teszi ki jelentős egészségkárosító hatásnak más tagállamok lakosságát.

| 3. | A Dounreay telephely helyreállítási terve keretében megvalósított műveletekből keletkező kis- és közepes aktivitású szilárd radioaktív hulladékot a helyszínen tárolják. A kis aktivitású szilárd radioaktív hulladékot később Driggbe vagy más engedélyezett ártalmatlanító létesítményekbe szállítják. A közepes aktivitású szilárd radioaktív hulladék ártalmatlanítására szolgáló létesítmények 2040 előtt nem állnak rendelkezésre. A nem radioaktív szilárd hulladékok, valamint azok az anyagok, amelyek a mentességi szinteknek megfelelnek, a jogszabályi ellenőrzés alól kivonásra kerülnek, és hagyományos hulladékként kerülnek ártalmatlanításra, anyagukban történő hasznosításra vagy újrafelhasználásra. Erre az Alapvető Biztonsági Előírásokban meghatározott feltételeknek megfelelően kerül sor (96/29/Euratom irányelv). |
| --- | --- |

3.

A Dounreay telephely helyreállítási terve keretében megvalósított műveletekből keletkező kis- és közepes aktivitású szilárd radioaktív hulladékot a helyszínen tárolják. A kis aktivitású szilárd radioaktív hulladékot később Driggbe vagy más engedélyezett ártalmatlanító létesítményekbe szállítják. A közepes aktivitású szilárd radioaktív hulladék ártalmatlanítására szolgáló létesítmények 2040 előtt nem állnak rendelkezésre. A nem radioaktív szilárd hulladékok, valamint azok az anyagok, amelyek a mentességi szinteknek megfelelnek, a jogszabályi ellenőrzés alól kivonásra kerülnek, és hagyományos hulladékként kerülnek ártalmatlanításra, anyagukban történő hasznosításra vagy újrafelhasználásra. Erre az Alapvető Biztonsági Előírásokban meghatározott feltételeknek megfelelően kerül sor (96/29/Euratom irányelv).

| 4. | A radioaktív hulladékok nem tervezett, az általános adatokban figyelembe vett típusú és nagyságú baleset miatt bekövetkező kibocsátása esetén annak a mennyiségnek, amely valószínűleg eljut egyéb tagállamok lakosságához, nincs jelentős egészségkárosító hatása. |
| --- | --- |

4.

A radioaktív hulladékok nem tervezett, az általános adatokban figyelembe vett típusú és nagyságú baleset miatt bekövetkező kibocsátása esetén annak a mennyiségnek, amely valószínűleg eljut egyéb tagállamok lakosságához, nincs jelentős egészségkárosító hatása.

Összefoglalva, a Bizottság azon a véleményen van, hogy az Egyesült Királyságban a skóciai Dounreay telephely helyreállítási tervéből (DSRP) keletkező bármilyen fajtájú, a szokásos műveletek során vagy az általános adatokban figyelembe vett típusú és nagyságú baleset következtében kijutott radioaktív hulladékokra vonatkozó ártalmatlanítási terv végrehajtása nem jár jelentős radioaktív szennyező hatással egy másik tagállam számára egészségügyi szempontból, valamint nem okozza egy másik tagállam vizeinek, talajának vagy légterének szennyeződését.

Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy tizennégy új létesítményt építenek a DSRP végrehajtása során keletkező különleges hulladékgazdálkodási követelményeknek való megfelelés érdekében és ezekkel a létesítményekkel kapcsolatban hiányos adatokat szolgáltattak a Bizottságnak. A Bizottság ezekkel a létesítményekkel kapcsolatban megerősíti további részletes és átfogó információk mihamarabbi szolgáltatásának szükségességét annak ellenőrzése érdekében, hogy a jelenlegi sugárhatás-vizsgálat eredményei normális feltételek mellett, illetve baleset esetén még mindig érvényesek-e. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a radioaktív kiömlő anyagok nem tervezett kibocsátása vonatkozásában az általános adatok tartalmaznak egy az esetleges veszélyen és az ennek megfelelő radiológiai következményeken alapuló létesítmény osztályozási eljárást, és csak azokat a létesítményeket kell részletesen megvizsgálni, amelyek a lakosság szempontjából jelentős veszélyt okozhatnak (5 mSv-t meghaladó telephelyen kívüli sugárdózis). Mivel egy komplex nukleáris telep esetében érdemes bevezetni a létesítmények baleseti forgatókönyvek alapján megállapított osztályozását, a Bizottság nem elégedett azzal, hogy egyszerűsítés miatt a benyújtott általános adatok nem tartalmaznak információkat a telephelyen elhelyezkedő egyes létesítményekben a radionuklidok becsült mennyiségéről és fiziko-kémiai formáiról, sem arról, hogy az egyes létesítmények esetében egy baleset bekövetkezésekor megközelítőleg mekkora mennyiség kibocsátására kerülne sor.

---

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/29

---

Bejelentési eljárás – Műszaki szabályok

(2005/C 101/13)

(EGT vonatkozású szöveg)

Az Európai Parlament és a Tanács 1998. június 22-i 98/34/EK irányelve a műszaki szabványok és szabályok, valamint az Információs Társadalom szolgáltatásaihoz kapcsolódó szabályok területén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 204., 1998.7.21., 37. o.; HL L 217., 1998.8.5., 18. o.).

A Bizottságnak bejelentett nemzeti műszaki jogszabálytervezetek

| Hivatkozási szám (1) | Cím | A három hónapos várakozási időszak vége (2) |
| --- | --- | --- |
| 2005/0143/D | A műszaki rendelkezések minta-listájának változtatásai és kiegészítései, 2005. februári szövegváltozat | 2005-07-06 |
| 2005/0144/UK | Az élelmiszerekben lévő triptofánról szóló, 2005. évi rendelet (Anglia) | 2005-07-06 |
| 2005/0145/UK | Az élelmiszerekben lévő triptofánról szóló, 2005. évi rendelet (Észak-Írország) | 2005-07-06 |
| 2005/0146/UK | Az élelmiszerekben lévő triptofánról szóló, 2005. évi rendelet (Skócia) | 2005-07-06 |
| 2005/0147/UK | Az élelmiszerekben lévő triptofánról szóló, 2005. évi rendelet (Wales) | 2005-07-06 |
| 2005/0148/A | RVS 8.01.15.sz. Útépítési irányelvek és előírások, Műszaki szerződéses feltételek, építőanyagok, Kőzetanyag rézsű-, part- és alapbiztosításokhoz | 2005-07-07 |
| 2005/0149/A | A komposztálás technikájának állása – a Szövetségi mező- és erdőgazdasági, környezetvédelmi és vízgazdálkodási minisztérium irányelve | 2005-07-07 |
| 2005/0150/CZ | Törvénytervezet, amely módosítja a csomagolásról és egyes törvények módosításáról szóló, többször módosított, 477/2001 Sb. számú törvényt (a csomagolásról szóló törvényt) | 2005-07-08 |

Hivatkozási szám (1)

Cím

A három hónapos várakozási időszak vége (2)

2005/0143/D

A műszaki rendelkezések minta-listájának változtatásai és kiegészítései, 2005. februári szövegváltozat

2005-07-06

2005/0144/UK

Az élelmiszerekben lévő triptofánról szóló, 2005. évi rendelet (Anglia)

2005-07-06

2005/0145/UK

Az élelmiszerekben lévő triptofánról szóló, 2005. évi rendelet (Észak-Írország)

2005-07-06

2005/0146/UK

Az élelmiszerekben lévő triptofánról szóló, 2005. évi rendelet (Skócia)

2005-07-06

2005/0147/UK

Az élelmiszerekben lévő triptofánról szóló, 2005. évi rendelet (Wales)

2005-07-06

2005/0148/A

RVS 8.01.15.sz. Útépítési irányelvek és előírások, Műszaki szerződéses feltételek, építőanyagok, Kőzetanyag rézsű-, part- és alapbiztosításokhoz

2005-07-07

2005/0149/A

A komposztálás technikájának állása – a Szövetségi mező- és erdőgazdasági, környezetvédelmi és vízgazdálkodási minisztérium irányelve

2005-07-07

2005/0150/CZ

Törvénytervezet, amely módosítja a csomagolásról és egyes törvények módosításáról szóló, többször módosított, 477/2001 Sb. számú törvényt (a csomagolásról szóló törvényt)

2005-07-08

A Bizottság felhívja a figyelmet az Európai Bíróságnak a „CIA Security” ügyben (C-194/94 – ECR I, 2201. o.) 1996. április 30-án meghozott ítéletére, amelyben a Bíróság elrendelte, hogy a 98/34/EK irányelv (korábbi hivatkozási száma: 83/189/EGK) 8. és 9. cikkeit úgy kell értelmezni, hogy az egyének a nemzeti bíróságok előtt hivatkozhatnak ezekre a cikkekre, és a nemzeti bíróságoknak el kell utasítaniuk azon nemzeti műszaki szabály alkalmazását, amelyet az irányelvvel összhangban nem jelentettek be.

Ez az ítélet megerősíti a Bizottság 1986. október 1-jei közleményét (HL C 245., 1986.10.1., 4. o.).

Ennek megfelelően, a bejelentési kötelezettség megszegése esetén a vonatkozó műszaki szabályok nem alkalmazhatók, és ebből következően ezen szabályok nem érvényesíthetők az egyénekkel szemben.

A bejelentési eljárásról további információkért kérjük, hogy forduljon írásban az alábbi címhez:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| e-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

e-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Látogassa meg az alábbi internetes oldalt is: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Ha bármilyen további információra van szüksége az ilyen bejelentésekről, kérjük lépjen kapcsolatba az alább felsorolt nemzeti intézményekkel:

A 98/34/EK IRÁNYELV ALKALMAZÁSÁÉRT FELELŐS NEMZETI INTÉZMÉNYEK LISTÁJA

BELGIUM

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III – 4ème étage |
| Boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pascaline Descamps Asszony |
| Tel.: (32-2) 206 46 89 |
| Fax: (32-2) 206 57 46 |
| E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Általános e-mail: belnotif@mineco.fgov.be |
| Weboldal: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III – 4ème étage

Boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pascaline Descamps Asszony

Tel.: (32-2) 206 46 89

Fax: (32-2) 206 57 46

E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Általános e-mail: belnotif@mineco.fgov.be

Weboldal: http://www.mineco.fgov.be

CSEH KÖZTÁRSASÁG

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Helena Fofonková Asszony |
| Tel.: (420) 224 90 71 25 |
| Fax: (420) 224 90 71 22 |
| E-mail: fofonkova@unmz.cz |
| Általános e-mail: eu9834@unmz.cz |
| Weboldal: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Helena Fofonková Asszony

Tel.: (420) 224 90 71 25

Fax: (420) 224 90 71 22

E-mail: fofonkova@unmz.cz

Általános e-mail: eu9834@unmz.cz

Weboldal: http://www.unmz.cz

DÁNIA

| Erhvervs- og Boligstyrelsen |
| --- |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 Copenhagen Ø (or DK-2100 Copenhagen OE) |
| Tel.: (45) 35 46 66 89 (közvetlen) |
| Fax: (45) 35 46 62 03 |
| E-mail: Birgitte Spühler Hansen Asszony – bsh@ebst.dk |
| Kölcsönös postafiók az értesítési üzenetekhez – noti@ebst.dk |
| Weboldal: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Boligstyrelsen

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 Copenhagen Ø (or DK-2100 Copenhagen OE)

Tel.: (45) 35 46 66 89 (közvetlen)

Fax: (45) 35 46 62 03

E-mail: Birgitte Spühler Hansen Asszony – bsh@ebst.dk

Kölcsönös postafiók az értesítési üzenetekhez – noti@ebst.dk

Weboldal: http://www.ebst.dk/Notifikationer

NÉMETORSZÁG

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34–37 |
| D-10115 Berlin |
| Christina Jäckel Asszony |
| Tel.: (49) 30 20 14 63 53 |
| Fax: (49) 30 20 14 53 79 |
| E-mail: infonorm@bmwa.bund.de |
| Weboldal: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat XA2

Scharnhorststr. 34–37

D-10115 Berlin

Christina Jäckel Asszony

Tel.: (49) 30 20 14 63 53

Fax: (49) 30 20 14 53 79

E-mail: infonorm@bmwa.bund.de

Weboldal: http://www.bmwa.bund.de

ÉSZTORSZÁG

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Margus Alver Úr |
| Tel.: (372-6) 25 64 05 |
| Fax: (372-6) 31 36 60 |
| E-mail: margus.alver@mkm.ee |
| Általános e-mail: el.teavitamine@mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Margus Alver Úr

Tel.: (372-6) 25 64 05

Fax: (372-6) 31 36 60

E-mail: margus.alver@mkm.ee

Általános e-mail: el.teavitamine@mkm.ee

GÖRÖGORSZÁG

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| Tel.: (30) 21 06 96 98 63 |
| Fax: (30) 21 06 96 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

Tel.: (30) 21 06 96 98 63

Fax: (30) 21 06 96 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 ATHENS |
| Tel.: (30) 21 02 12 03 01 |
| Fax: (30) 21 02 28 62 19 |
| E-mail: 83189in@elot.gr |
| Weboldal: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 ATHENS

Tel.: (30) 21 02 12 03 01

Fax: (30) 21 02 28 62 19

E-mail: 83189in@elot.gr

Weboldal: http://www.elot.gr

SPANYOLORSZÁG

| Ministerio de Asuntos Exteriores |
| --- |
| Secretaría de Estado de Asuntos Europeos |
| Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias |
| Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218 |
| E-28006 MADRID |
| Angel Silván Torregrosa Úr |
| Tel.: (34) 913 79 83 32 |
| Esther Pérez Peláez Asszony |
| Technical Advisor |
| E-mail: esther.perez@ue.mae.es |
| Tel.: (34) 91 379 84 64 |
| Fax: (34) 91 379 84 01 |
| E-mail: d83-189@ue.mae.es |

Ministerio de Asuntos Exteriores

Secretaría de Estado de Asuntos Europeos

Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias

Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218

E-28006 MADRID

Angel Silván Torregrosa Úr

Tel.: (34) 913 79 83 32

Esther Pérez Peláez Asszony

Technical Advisor

E-mail: esther.perez@ue.mae.es

Tel.: (34) 91 379 84 64

Fax: (34) 91 379 84 01

E-mail: d83-189@ue.mae.es

FRANCIAORSZÁG

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Suzanne Piau Asszony |
| Tel.: (33-1) 53 44 97 04 |
| Fax: (33-1) 53 44 98 88 |
| E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Françoise Ouvrard Asszony |
| Tel.: (33-1) 53 44 97 05 |
| Fax: (33-1) 53 44 98 88 |
| E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Suzanne Piau Asszony

Tel.: (33-1) 53 44 97 04

Fax: (33-1) 53 44 98 88

E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Françoise Ouvrard Asszony

Tel.: (33-1) 53 44 97 05

Fax: (33-1) 53 44 98 88

E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

ÍRORSZÁG

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Tony Losty Úr |
| Tel.: (353-1) 807 38 80 |
| Fax: (353-1) 807 38 38 |
| E-mail: tony.losty@nsai.ie |
| Weboldal: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Tony Losty Úr

Tel.: (353-1) 807 38 80

Fax: (353-1) 807 38 38

E-mail: tony.losty@nsai.ie

Weboldal: http://www.nsai.ie

OLASZORSZÁG

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Dipartimento per le imprese |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Vincenzo Correggia Úr |
| Tel.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: vincenzo.correggia@minindustria.it |
| Enrico Castiglioni Úr |
| Tel.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Fax: (39) 06 47 88 77 48 |
| E-mail: enrico.castiglioni@minindustria.it |
| E-mail: ispettoratotecnico@minindustria.flexmail.it |
| Weboldal: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Dipartimento per le imprese

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Vincenzo Correggia Úr

Tel.: (39) 06 47 05 22 05

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: vincenzo.correggia@minindustria.it

Enrico Castiglioni Úr

Tel.: (39) 06 47 05 26 69

Fax: (39) 06 47 88 77 48

E-mail: enrico.castiglioni@minindustria.it

E-mail: ispettoratotecnico@minindustria.flexmail.it

Weboldal: http://www.minindustria.it

CIPRUS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel.: (357) 22 40 93 13 or (357) 22 37 50 53 |
| Fax: (357) 22 75 41 03 |
| Antonis Ioannou Úr |
| Tel.: (357) 22 40 94 09 |
| Fax: (357) 22 75 41 03 |
| E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Thea Andreou Asszony |
| Tel.: (357) 22 40 94 04 |
| Fax: (357) 22 75 41 03 |
| E-mail: tandreou@cys.mcit.gov.cy |
| Általános e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Weboldal: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tel.: (357) 22 40 93 13 or (357) 22 37 50 53

Fax: (357) 22 75 41 03

Antonis Ioannou Úr

Tel.: (357) 22 40 94 09

Fax: (357) 22 75 41 03

E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Thea Andreou Asszony

Tel.: (357) 22 40 94 04

Fax: (357) 22 75 41 03

E-mail: tandreou@cys.mcit.gov.cy

Általános e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Weboldal: http://www.cys.mcit.gov.cy

LETTORSZÁG

| Division of the Commercial Normative, SOLVIT and Notification |
| --- |
| Internal Market Department of the |
| Ministry of Economics of the Republic of Latvia |
| 55, Brvibas str. |
| Riga |
| LV-1519 |
| Agra Ločmele Asszony |
| Senior Officer of the Division of the Commercial Normative, SOLVIT and Notification |
| E-mail: agra.locmele@em.gov.lv |
| Tel.: (371) 703 12 36 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| E-mail: notification@em.gov.lv |

Division of the Commercial Normative, SOLVIT and Notification

Internal Market Department of the

Ministry of Economics of the Republic of Latvia

55, Brvibas str.

Riga

LV-1519

Agra Ločmele Asszony

Senior Officer of the Division of the Commercial Normative, SOLVIT and Notification

E-mail: agra.locmele@em.gov.lv

Tel.: (371) 703 12 36

Fax: (371) 728 08 82

E-mail: notification@em.gov.lv

LITVÁNIA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Daiva Lesickiene Asszony |
| Tel.: (370) 527 093 47 |
| Fax: (370) 527 093 67 |
| E-mail: dir9834@lsd.lt |
| Weboldal: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Daiva Lesickiene Asszony

Tel.: (370) 527 093 47

Fax: (370) 527 093 67

E-mail: dir9834@lsd.lt

Weboldal: http://www.lsd.lt

LUXEMBURG

| SEE – Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve |
| B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| J.P. Hoffmann Úr |
| Tel.: (352) 46 97 46 1 |
| Fax: (352) 22 25 24 |
| E-mail: see.direction@eg.etat.lu |
| Weboldal: http://www.see.lu |

SEE – Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve

B.P. 10

L-2010 Luxembourg

J.P. Hoffmann Úr

Tel.: (352) 46 97 46 1

Fax: (352) 22 25 24

E-mail: see.direction@eg.etat.lu

Weboldal: http://www.see.lu

MAGYARORSZÁG

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Budapest |
| Honvéd u. 13–15. |
| H-1055 |
| Fazekas Zsolt Úr |
| E-mail: fazekaszs@gkm.hu |
| Tel.: (36-1) 374 28 73 |
| Fax: (36-1) 473 16 22 |
| E-mail: notification@gkm.hu |
| Weboldal: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Budapest

Honvéd u. 13–15.

H-1055

Fazekas Zsolt Úr

E-mail: fazekaszs@gkm.hu

Tel.: (36-1) 374 28 73

Fax: (36-1) 473 16 22

E-mail: notification@gkm.hu

Weboldal: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MÁLTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tel.: (356) 21 24 24 20 |
| Fax: (356) 21 24 24 06 |
| Lorna Cachia Asszony |
| E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Általános e-mail: notification@msa.org.mt |
| Weboldal: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tel.: (356) 21 24 24 20

Fax: (356) 21 24 24 06

Lorna Cachia Asszony

E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt

Általános e-mail: notification@msa.org.mt

Weboldal: http://www.msa.org.mt

HOLLANDIA

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Ebel van der Heide Úr |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 34 |
| Hennie Boekema Asszony |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 35 |
| Tineke Elzer Asszony |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 33 |
| Fax: (31) 50 5 23 21 59 |
| Általános e-mail: Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Ebel van der Heide Úr

Tel.: (31) 50 5 23 21 34

Hennie Boekema Asszony

Tel.: (31) 50 5 23 21 35

Tineke Elzer Asszony

Tel.: (31) 50 5 23 21 33

Fax: (31) 50 5 23 21 59

Általános e-mail: Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSZTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Brigitte Wikgolm Asszony |
| Tel.: (43-1) 711 00 58 96 |
| Fax: (43-1) 715 96 51 or (43-1) 712 06 80 |
| E-mail: not9834@bmwa.gv.at |
| Weboldal: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Brigitte Wikgolm Asszony

Tel.: (43-1) 711 00 58 96

Fax: (43-1) 715 96 51 or (43-1) 712 06 80

E-mail: not9834@bmwa.gv.at

Weboldal: http://www.bmwa.gv.at

LENGYELORSZÁG

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Barbara Nieciak Asszony |
| Tel.: (48) 22 693 54 07 |
| Fax: (48) 22 693 40 28 |
| E-mail: barnie@mg.gov.pl |
| Agata Gągor Asszony |
| Tel.: (48) 22 693 56 90 |
| Általános e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Barbara Nieciak Asszony

Tel.: (48) 22 693 54 07

Fax: (48) 22 693 40 28

E-mail: barnie@mg.gov.pl

Agata Gągor Asszony

Tel.: (48) 22 693 56 90

Általános e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGÁLIA

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Cândida Pires Asszony |
| Tel.: (351) 21 294 82 36 or 81 00 |
| Fax: (351) 21 294 82 23 |
| E-mail: c.pires@mail.ipq.pt |
| Általános e-mail: not9834@mail.ipq.pt |
| Weboldal: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Cândida Pires Asszony

Tel.: (351) 21 294 82 36 or 81 00

Fax: (351) 21 294 82 23

E-mail: c.pires@mail.ipq.pt

Általános e-mail: not9834@mail.ipq.pt

Weboldal: http://www.ipq.pt

SZLOVÉNIA

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Tel.: (386-1) 478 30 41 |
| Fax: (386-1) 478 30 98 |
| E-mail: contact@sist.si |
| Vesna Stražišar Asszony |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Tel.: (386-1) 478 30 41

Fax: (386-1) 478 30 98

E-mail: contact@sist.si

Vesna Stražišar Asszony

SZLOVÁKIA

| Kvetoslava Steinlova Asszony |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tel.: (421) 252 49 35 21 |
| Fax: (421) 252 49 10 50 |
| E-mail: steinlova@normoff.gov.sk |

Kvetoslava Steinlova Asszony

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tel.: (421) 252 49 35 21

Fax: (421) 252 49 10 50

E-mail: steinlova@normoff.gov.sk

FINNORSZÁG

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Látogatási cím: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| és |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postai cím: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Henri Backman Úr |
| Tel.: (358) 9 16 06 36 27 |
| Fax: (358) 9 16 06 46 22 |
| E-mail: henri.backman@ktm.fi |
| Katri Amper Asszony |
| Általános e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Weboldal: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Látogatási cím:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

és

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postai cím:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Henri Backman Úr

Tel.: (358) 9 16 06 36 27

Fax: (358) 9 16 06 46 22

E-mail: henri.backman@ktm.fi

Katri Amper Asszony

Általános e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Weboldal: http://www.ktm.fi

SVÉDORSZÁG

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Kerstin Carlsson Asszony |
| Tel.: (46) 86 90 48 82 or (46) 86 90 48 00 |
| Fax: (46) 86 90 48 40 or (46) 83 06 759 |
| E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Általános e-mail: 9834@kommers.se |
| Weboldal: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Kerstin Carlsson Asszony

Tel.: (46) 86 90 48 82 or (46) 86 90 48 00

Fax: (46) 86 90 48 40 or (46) 83 06 759

E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se

Általános e-mail: 9834@kommers.se

Weboldal: http://www.kommers.se

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Philip Plumb Úr |
| Tel.: (44) 20 72 15 14 88 |
| Fax: (44) 20 72 15 15 29 |
| E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Általános e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Weboldal: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Philip Plumb Úr

Tel.: (44) 20 72 15 14 88

Fax: (44) 20 72 15 15 29

E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Általános e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk

Weboldal: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA – ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Adinda Batsleer Asszony |
| Tel.: (32-2) 286 18 61 |
| Fax: (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: aba@eftasurv.int |
| Tuija Ristiluoma Asszony |
| Tel.: (32-2) 286 18 71 |
| Fax: (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: tri@eftasurv.int |
| Általános e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Weboldal: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Adinda Batsleer Asszony

Tel.: (32-2) 286 18 61

Fax: (32-2) 286 18 00

E-mail: aba@eftasurv.int

Tuija Ristiluoma Asszony

Tel.: (32-2) 286 18 71

Fax: (32-2) 286 18 00

E-mail: tri@eftasurv.int

Általános e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Weboldal: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue de Trêves 74 |
| B-1040 Bruxelles |
| Kathleen Byrne Asszony |
| Tel.: (32-2) 286 17 34 |
| Fax: (32-2) 286 17 42 |
| E-mail: kathleen.byrne@efta.int |
| Általános e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Weboldal: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue de Trêves 74

B-1040 Bruxelles

Kathleen Byrne Asszony

Tel.: (32-2) 286 17 34

Fax: (32-2) 286 17 42

E-mail: kathleen.byrne@efta.int

Általános e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Weboldal: http://www.efta.int

TÖRÖKORSZÁG

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari n° 36 |
| 06510 |
| Emek – Ankara |
| Saadettin Doğan Úr |
| Tel.: (90) 312 212 58 99 |
| (90) 312 204 81 02 |
| Fax: (90) 312 212 87 68 |
| E-mail: dtsabbil@dtm.gov.tr |
| Weboldal: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari n° 36

06510

Emek – Ankara

Saadettin Doğan Úr

Tel.: (90) 312 212 58 99

(90) 312 204 81 02

Fax: (90) 312 212 87 68

E-mail: dtsabbil@dtm.gov.tr

Weboldal: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Év – nyilvántartási szám – jogalkotó tagállam.

(2)  Időszak, amelynek folyamán a tervezetet nem lehet elfogadni.

(3)  Nincs várakozási időszak, mivel a Bizottság elfogadja az értesítő tagállam sürgősséggel történő elfogadásra vonatkozó indokait.

(4)  Nincs várakozási időszak, mert a rendelkezés fiskális vagy pénzügyi intézkedésekhez kapcsolódó műszaki leírásokra, vagy egyéb követelményekre vagy szolgáltatásra vonatkozó jogszabályokra vonatkozik a 98/34/EK irányelv 1. cikk (11) bekezdés második pontharmadik francia bekezdésének értelmében.

(5)  A bejelentési eljárás lezárult.

---

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/34

---

Értesítés a többek között Indiából származó szulfanilsav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes és az Indiából származó szulfanilsav behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedésekkel kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálati eljárás megindításáról

(2005/C 101/14)

A Bizottság a 384/96/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: a dömpingellenes alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése és a 2026/97/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: a szubvencióellenes alaprendelet) 19. cikkének értelmében részleges időközi felülvizsgálatra vonatkozó kérelmet kapott.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet egy indiai exportőr, a Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be.

A kérelem az intézkedés formájára korlátozódik, különösen a kérelmező által felajánlani készként bejelentett kötelezettségvállalás elfogadhatóságának vizsgálatára.

2.   A termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék az Indiából származó szulfanilsav (a továbbiakban: az érintett termék), amely jelenleg az ex 2921 42 10 KN-kód (29214210*60 TARIC-kód) alá sorolandó be. Ez a KN-kód csak tájékoztató jellegű.

3.   Meglévő intézkedések

A jelenleg hatályos intézkedések az 1339/2002/EK tanácsi rendelet (3) által kivetett végleges dömpingellenes vám, valamint az 1338/2002/EK tanácsi rendelettel (4) az Indiából származó szulfanilsav behozatalára kivetett végleges kiegyenlítő vám.

4.   A felülvizsgálat indokolása

A Bizottság már elfogadott egy kötelezettségvállalást a kérelmezőtől, amikor 2002 júliusában kivetették a végleges dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedéseket. Mindazonáltal 2004 márciusában a kérelmező önkéntesen visszavonta kötelezettségvállalásait, állítólag arra a tényre alapozva, hogy dömpingellenes vámok hatálya alá tartozó kínai exportőrök elnyelték a vámot, és ezáltal a kötelezettségvállalást megvalósíthatatlanná tették. Miután lezárták a Kínai Népköztársaságból származó behozatal esetén a vámok elnyelésére vonatkozó felülvizsgálatot (5), a kérelmező a kötelezettségvállalását újból kész felajánlani a korábbi feltételek mellett, amelyeket a dömping és támogatás lényeges jogsértő hatásainak megszüntetésére megfelelőnek tekintettek. Ennélfogva indokolt a kérelmezőtől származó, az érintett termék behozatalára alkalmazandó intézkedések formájára irányuló felülvizsgálat.

5.   Az eljárás

Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat indításához, a Bizottság a dömpingellenes alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének, illetőleg a szubvencióellenes alaprendelet 19. cikkének értelmében felülvizsgálatot indít, amelynek hatálya a kérelmező által felajánlott kötelezettségvállalás elfogadhatóságának vizsgálatára korlátozódik.

a)   Információgyűjtés és meghallgatások tartása

A vizsgálatához szükségesnek ítélt információk beszerzése érdekében a Bizottság a felülvizsgálat megkezdéséről értesíteni fogja a kérelmezőt és az indiai hatóságokat. A kérelmezőt felkérhetik, hogy szolgáltasson információt és alátámasztó bizonyítékot a felülvizsgálatra irányuló kérelme tekintetében, valamint részletezze a felajánlani készként bejelentett kötelezettségvállalást. Ezen információknak és az alátámasztó bizonyítéknak az ezen értesítés 6. bekezdése a) pontjában meghatározott határidőn belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

Valamennyi érintett felet felkérik, hogy nézeteit ismertesse, valamint a Bizottságnak alátámasztó bizonyítékkal együtt a tárgyhoz tartozó információkat szolgáltasson. Ezen információknak és az alátámasztó bizonyítéknak az ezen értesítés 6. bekezdésének a) pontjában meghatározott határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket azzal a feltétellel, hogy olyan kérelmet nyújtanak be, amely bizonyítja, hogy meghallgatásukat különös ok támasztja alá. E kérelmet az ezen értesítés 6. bekezdésének b) pontjában meghatározott határidőn belül kell benyújtani.

6.   Határidők

a)   A felek jelentkezésére, a tárgyhoz tartozó információ benyújtására

Eltérő rendelkezés hiányában az érdekelt feleknek – amennyiben állításaikat figyelembe kell venni a vizsgálat során – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, írásban ismertetniük kell nézeteiket, és be kell nyújtaniuk a tárgyhoz tartozó információkat. Felhívják a figyelmet arra a tényre, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többségének gyakorlása attól függ, hogy a felek a fent említett időtartamon belül jelentkeznek-e.

b)   Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 40 napos határidőn belül bizottsági meghallgatásra jelentkezhetnek.

7.   Írásbeli beadványok és levelezés

Az érdekelt felek valamennyi beadványát és kérelmét írásban kell benyújtani (nem elektronikus formában, kivéve ha másképp határozzák meg), és fel kell tüntetni az érdekelt fél nevét, címét, e-mail címét, telefon-, fax- és/vagy telexszámát. Az érdekelt felek valamennyi bizalmasnak minősülő írásos beadványát, az ezen értesítésben kért információkat is beleértve, továbbá levelezését „Korlátozott hozzáférés” felirattal (6) jelöljék meg; kísérje ezeket a dömpingellenes alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének és a szubvencióellenes alaprendelet 29. cikke (2) bekezdésének megfelelően egy nem titkos változat is, amelyet az „AZ ÉRDEKELT FELEK ÁLTALI VIZSGÁLATRA” felirattal jelölnek meg.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság) |
| Directorate B (B. Igazgatóság) |
| Office (iroda): J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 65 05 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság)

Directorate B (B. Igazgatóság)

Office (iroda): J-79 5/16

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 65 05

8.   Az együttműködés elmulasztása

Azokban az esetekben, ha valamelyik érdekelt fél megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy az információkat nem adja meg a megszabott határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, a rendelkezésre álló tények alapján átmeneti vagy végleges, akár megerősítő, akár nemleges megállapítások is tehetők a dömpingellenes alaprendelet 18. cikkével és a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikkével összhangban.

Ha megállapításra kerül, hogy bármely érdekelt fél valótlan vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és fel lehet használni a rendelkezésre álló tényeket. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ennek alapján a megállapításokat a dömpingellenes alaprendelet 18. cikkével és a szubvencióellenes alaprendelet 28. cikkével összhangban rendelkezésre álló tényekre alapozzák, előfordulhat, hogy az érdekelt fél számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mint abban az esetben, ha együttműködött volna.

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

(2)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

(3)  HL L 196., 2002.7.25., 11. o. A legutóbb a 492/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 80., 2004.3.18., 6. o.) módosított rendelet.

(4)  HL L 196., 2002.7.25., 1. o. A legutóbb a 492/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 80., 2004.3.18., 6. o.) módosított rendelet.

(5)  HL L 40., 2004.2.12., 17. o.

(6)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak bizalmasan használható fel. Védelem alatt áll az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke szerint (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) A 384/96/EK tanácsi rendelet (HL L 56., 1996.3.6., 1. o.) 19. cikkének, a 2026/97/EK tanácsi rendelet 29. cikkének,az 1994. évi GATT VI. cikkét végrehajtó WTO-megállapodás (Dömpingellenes Megállapodás) 6. cikkének és a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás 12. cikkének értelmében bizalmas dokumentumnak minősül.

---

II Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 27.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 101/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 101/36

---

A Holland Királyság kezdeményezése a több tagállamból érkező, nagyszámú részvevőt tömörítő találkozókat – melynek során a rendőrség közreműködésének elsődleges célja a közrend és közbiztonság fenntartása, a bűncselekmények megelőzése és a bűnüldözés – érintő határokon átnyúló rendőrségi együttműködés fokozásáról szóló tanácsi határozat elfogadása céljából

(2005/C 101/15)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 29. és 30. cikkére,

tekintettel a Holland Királyság kezdeményezésére,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió egyik célkitűzése, hogy polgárainak magas szintű biztonságot nyújtson egy szabadságon, biztonságon és a jog érvenyesülésén alapuló térségben. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió egyik célkitűzése, hogy polgárainak magas szintű biztonságot nyújtson egy szabadságon, biztonságon és a jog érvenyesülésén alapuló térségben.

| (2) | Ezen célkitűzés megvalósításának egyik eszköze a rendőri szervek közötti szorosabb együttműködés. |
| --- | --- |

(2)

Ezen célkitűzés megvalósításának egyik eszköze a rendőri szervek közötti szorosabb együttműködés.

| (3) | A több tagállamból érkező, nagyszámú részvevőt tömörítő eseményeken a közrend és közbiztonság fenntartása, valamint a bűncselekmények megelőzése és a bűnüldözés során az Unió tagállamainak rendőri szervei egyre nagyobb mértékben kell kapcsolatba kerülniük más tagállamból érkező részvevőkkel. |
| --- | --- |

(3)

A több tagállamból érkező, nagyszámú részvevőt tömörítő eseményeken a közrend és közbiztonság fenntartása, valamint a bűncselekmények megelőzése és a bűnüldözés során az Unió tagállamainak rendőri szervei egyre nagyobb mértékben kell kapcsolatba kerülniük más tagállamból érkező részvevőkkel.

| (4) | Erre a tendenciára figyelemmel a korábbi kezdeményezések (2) folytatásaként szükséges a nemzetközi rendőrségi együttműködés fokozása ezen a téren. |
| --- | --- |

(4)

Erre a tendenciára figyelemmel a korábbi kezdeményezések (2) folytatásaként szükséges a nemzetközi rendőrségi együttműködés fokozása ezen a téren.

| (5) | Megállapításra került, hogy a schengeni vívmányok nem nyújtanak megfelelő lehetőséget a határokon átnyúló segítségnyújtás hatékony végrehajtására, |
| --- | --- |

(5)

Megállapításra került, hogy a schengeni vívmányok nem nyújtanak megfelelő lehetőséget a határokon átnyúló segítségnyújtás hatékony végrehajtására,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat céljából:

| (1) | „nemzetközi rendezvények”: több tagállamból érkező, nagyszámú részvevőt tömörítő események, melyek során a rendőrség közreműködésének elsőrendű célja a közrend és közbiztonság fenntartása, a bűncselekmények megelőzése és a bűnüldözés; |
| --- | --- |

(1)

„nemzetközi rendezvények”: több tagállamból érkező, nagyszámú részvevőt tömörítő események, melyek során a rendőrség közreműködésének elsőrendű célja a közrend és közbiztonság fenntartása, a bűncselekmények megelőzése és a bűnüldözés;

| (2) | „határokon átnyúló segítségnyújtás”: egy tagállam részéről érkező segítségnyújtási kérelem, amelyet egy másik tagállam rendőrségi tisztviselői hajtanak végre a nemzetközi rendezvény során, vagy eszközöknek egy tagállam által, amely egy másik tagállam területén való felhasználásra történő biztosítása. |
| --- | --- |

(2)

„határokon átnyúló segítségnyújtás”: egy tagállam részéről érkező segítségnyújtási kérelem, amelyet egy másik tagállam rendőrségi tisztviselői hajtanak végre a nemzetközi rendezvény során, vagy eszközöknek egy tagállam által, amely egy másik tagállam területén való felhasználásra történő biztosítása.

2. cikk

Célkitűzés

E határozat célja a határokon átnyúló segítségnyújtás lehetőségek szerinti tervezése és hatékonyabbá tétele.

3. cikk

Tervezés

(1)   A Tanács elnöksége minden naptári év utolsó negyedévében összesítést készít a következő naptári évben várható nemzetközi segítségnyújtási igényekről.

(2)   Az összesítés az alábbiakat tartalmazza:

| a) | a következő naptári évre tervezett nemzetközi rendezvények naptára; |
| --- | --- |

a)

a következő naptári évre tervezett nemzetközi rendezvények naptára;

| b) | a rendezvényeknek helyet adó tagállamok által kért nemzetközi segítségnyújtás összesítése. Az összesítésben jelezni kell, mely tagállamoktól kérik a segítségnyújtást. |
| --- | --- |

b)

a rendezvényeknek helyet adó tagállamok által kért nemzetközi segítségnyújtás összesítése. Az összesítésben jelezni kell, mely tagállamoktól kérik a segítségnyújtást.

(3)   Az összesítést a Tanácsnak az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján elfogadott, a közrend és a közbiztonság terén folytatott együttműködésről szóló, 1997. május 26-i 97/339/BI együttes fellépésében (3) említett, a közrendért és a közbiztonságért felelős központi szervek vezetői készítik el.

(4)   A tagállamok minden naptári év októberének 30. napjáig átadják a Tanács elnökségének a (2) bekezdésre vonatkozóan rendelkezésre álló adatokat.

(5)   Az elnökség az (1) bekezdésben említett összesítést bizalmas tudomásulvételre megküldi a Tanácsnak.

4. cikk

Értékelés

(1)   A Tanács elnöksége évente, január 31. előtt értékelést készít az előző naptári évben nyújtott nemzetközi segítségről.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értékelés az alábbiakat tartalmazza:

| a) | a lezajlott nemzetközi rendezvények összesítése; |
| --- | --- |

a)

a lezajlott nemzetközi rendezvények összesítése;

| b) | az előző és az adott évben nyújtott és kapott nemzetközi segítségnyújtás összesítése; |
| --- | --- |

b)

az előző és az adott évben nyújtott és kapott nemzetközi segítségnyújtás összesítése;

| c) | a tagállamok által a nemzetközi rendezvények során tapasztalt nehézségek összesítése; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok által a nemzetközi rendezvények során tapasztalt nehézségek összesítése;

| d) | a c) pontban említett nehézségek megoldására vonatkozó ajánlásokat. |
| --- | --- |

d)

a c) pontban említett nehézségek megoldására vonatkozó ajánlásokat.

(3)   Az értékelést a közrendért és a közbiztonságért felelős központi szervek vezetői készítik el.

(4)   A tagállamok valamennyi naptári évben, legkésőbb december 1-én átadják a Tanács Elnökségének a (2) bekezdésben említett adatokat és az azokkal összefüggő esetleges ajánlásaikat.

(5)   Az elnökség az (1) bekezdésben említett értékelést bizalmas tudomásulvételre megküldi a Tanácsnak.

5. cikk

Kutatási segítségnyújtás

(1)   A Tanács Főtitkársága a tagállamoknak biztosítandó segítségként felkutatja a határokon átnyúló segítségnyújtásról szóló fennálló megállapodásokat.

(2)   A tagállamok legkésőbb az ezen határozat hatályba lépését követő hat hónapon belül eljuttatják a Tanács Főtitkárságának az ilyen megállapodások szövegét.

(3)   Az (1) bekezdésben említett kutatás eredménye alapján a Tanács legkésőbb egy éven belül megvitatja, hogy a tapasztalt nehézségek megoldhatók-e a vonatkozó európai jogszabályok, különösen a schengeni megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény kiigazításával.

6. cikk

Kihirdetés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, ...-án

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL L

1

(2)  A Tanács ülései és más hasonló fontosságú események biztonságáról szóló, 2004. április 29-i tanácsi állásfoglalás (HL C 116., 2004.4.30., 18. o.).

2

(3)  HL L 147., 1997.6.5., 1. o.

3

---