# Euroopa Liidu C 215I/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 215I |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik7. juuni 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 215I

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik7. juuni 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 215 I/01 | Komisjoni teatis — Lisand suunistele, milles käsitletakse muudatuste eri kategooriate üksikasju, komisjoni 24. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2008 (mis käsitleb inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite müügilubade tingimuste muudatuste läbivaatamist) II, IIa, III ja IV peatükis sätestatud menetluste toimimist ning kõnealuste menetluste kohaselt esitatavaid dokumente | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2021/C 215 I/01

Komisjoni teatis — Lisand suunistele, milles käsitletakse muudatuste eri kategooriate üksikasju, komisjoni 24. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2008 (mis käsitleb inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite müügilubade tingimuste muudatuste läbivaatamist) II, IIa, III ja IV peatükis sätestatud menetluste toimimist ning kõnealuste menetluste kohaselt esitatavaid dokumente

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 215 I/02 | Komisjoni rakendusotsus, 3. juuni 2021, millega kehtestatakse loetelu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 kohaselt kaitstud geograafilistest tähistest, mille kohta esitatakse rahvusvahelise registreerimise taotlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1753 artiklile 2 | 3 |
| 2021/C 215 I/03 | Komisjoni otsus, 2. juuni 2021, millega teavitatakse Ghana Vabariiki tema võimalikust määramisest koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses | 6 |
| 2021/C 215 I/04 | Komisjoni rakendusotsus, 2. juuni 2021, millega kehtestatakse loetelu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt kaitstud geograafiliste tähistest, mille kohta esitatakse rahvusvahelise registreerimise taotlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1753 artiklile 2 | 17 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 215 I/02

Komisjoni rakendusotsus, 3. juuni 2021, millega kehtestatakse loetelu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 kohaselt kaitstud geograafilistest tähistest, mille kohta esitatakse rahvusvahelise registreerimise taotlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1753 artiklile 2

3

2021/C 215 I/03

Komisjoni otsus, 2. juuni 2021, millega teavitatakse Ghana Vabariiki tema võimalikust määramisest koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses

6

2021/C 215 I/04

Komisjoni rakendusotsus, 2. juuni 2021, millega kehtestatakse loetelu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt kaitstud geograafiliste tähistest, mille kohta esitatakse rahvusvahelise registreerimise taotlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1753 artiklile 2

17

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 7.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CI 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

CI 215/1

---

KOMISJONI TEATIS

Lisand suunistele, milles käsitletakse muudatuste eri kategooriate üksikasju, komisjoni 24. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2008 (mis käsitleb inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite müügilubade tingimuste muudatuste läbivaatamist) II, IIa, III ja IV peatükis sätestatud menetluste toimimist ning kõnealuste menetluste kohaselt esitatavaid dokumente

(2021/C 215 I/01)

Pidades silmas komisjoni 24. märtsi 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/756, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2008, mis käsitleb inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite müügilubade tingimuste muudatuste läbivaatamist (1), lisatakse suunistesse, milles käsitletakse muudatuste eri kategooriate üksikasju, komisjoni 24. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2008 (mis käsitleb inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite müügilubade tingimuste muudatuste läbivaatamist) II, IIa, III ja IV peatükis sätestatud menetluste toimimist ning kõnealuste menetluste kohaselt esitatavaid dokumente (2013/C 223/01), järgmised osad:

2.   SUUNIS MUUDATUSTE MENETLEMISE KOHTA

2.5a   Inimeste koroonaviiruse vaktsiinid

Käesoleva suunis puudutab muudatusi käsitleva määruse artikli 21 ning I ja II lisa kohaldamist. See võimaldab loa saanud inimeste koroonaviiruse vaktsiinide toimeainet ajakohastada.

Sellised muudatused hõlmavad serotüübi, tüve, antigeeni või kodeerimisjärjestuse või serotüüpide, tüvede, antigeenide või kodeerimisjärjestuste kombinatsioonide asendamist või lisamist, tingimusel et vaktsiini tehnoloogiline alus jääb sarnaseks. Sellised muudatused liigitatakse II tüübi muudatuseks ja neid kohaldatakse kõigi inimeste koroonaviiruse vaktsiinide suhtes.

Pandeemia olukorras, mida on nõuetekohaselt kinnitanud Maailma Terviseorganisatsioon või liit, järgitakse kiirendatud ajakava, mis lepitakse kokku pädevate asutustega. Pädevad asutused võivad hindamise käigus nõuda otsuse tegemiseks lisaandmeid.

Ravimi müügiloa hoidjatel soovitatakse arutada sellise muudatuse esitamist eelnevalt ravimiametiga või vajaduse korral referentliikmesriigi või riikliku pädeva asutusega, et kaaluda toimeaine muutmise asjakohasust, võttes arvesse epidemioloogilist olukorda, kiireloomulisust ja vaktsineerimiskampaaniaid.

Inimeste koroonaviiruse vaktsiinide kõikide muude muudatuste puhul kohaldatakse käesoleva suunise teistes osades sätestatud muutmise menetlusi. Taotlus tuleb esitada vastavalt EÜ ühise tehnilise dokumendi (EU-CTD) kohase vormi asjakohastele rubriikidele ja numeratsioonile ning see peab sisaldama järgmist:

| — | kaaskiri; |
| --- | --- |

—

kaaskiri;

| — | moodul 1, sealhulgas täidetud ELi taotlusvorm (mis on avaldatud taotlejatele esitatavas juhises) koos ülevaatega muudatustest, mis on tehtud kõigis moodulites serotüübi, tüve, antigeeni või kodeerimisjärjestuse või nende kombinatsiooni asendamiseks või lisamiseks, ning asjakohases vormis esitatud läbivaadatud tooteteave; |
| --- | --- |

—

moodul 1, sealhulgas täidetud ELi taotlusvorm (mis on avaldatud taotlejatele esitatavas juhises) koos ülevaatega muudatustest, mis on tehtud kõigis moodulites serotüübi, tüve, antigeeni või kodeerimisjärjestuse või nende kombinatsiooni asendamiseks või lisamiseks, ning asjakohases vormis esitatud läbivaadatud tooteteave;

| — | kvaliteeti käsitlevate kokkuvõtete, mittekliiniliste ja kliiniliste ülevaadete uuendused ja lisandid vastavalt vajadusele; |
| --- | --- |

—

kvaliteeti käsitlevate kokkuvõtete, mittekliiniliste ja kliiniliste ülevaadete uuendused ja lisandid vastavalt vajadusele;

| — | taotletavaid muudatusi toetavad andmed. Mooduli 3 puhul peaks ravimi müügiloa hoidja selle struktuuri pädeva asutusega eelnevalt arutama. |
| --- | --- |

—

taotletavaid muudatusi toetavad andmed. Mooduli 3 puhul peaks ravimi müügiloa hoidja selle struktuuri pädeva asutusega eelnevalt arutama.

Sama ravimi müügiluba võib hõlmata eri vaktsiinivariante (nt erinevad serotüübid, tüved, antigeenid või kodeerimisjärjestused või serotüüpide, tüvede, antigeenide või kodeerimisjärjestuste kombinatsioon). Eri vaktsiinivariantide kasutusjuhendite eristamiseks tuleks serotüübi, tüve, antigeeni või kodeerimisjärjestuse või kombinatsiooni iga variandi kohta koostada eraldi tootekirjeldus. Samuti tähendab see, et selle tulemuseks võivad olla erinevad rahvusvahelised mittekaubanduslikud nimetused.

Lisaks peaksid ravimi müügiloa hoidjad asjakohaseks eristamiseks, mis võib aidata tervishoiutöötajatel ja/või patsientidel sobivat vaktsiinivarianti välja kirjutada/valida, ning hõlbustada jälgitavust, esitama väljamõeldud nime osana täpsustused/lühendid ning eristama ka eri vaktsiinivariantide pakendid.

Täpsustusi või lühendeid võib vajaduse korral erandkorras tõlkida. Eri variantide nimetamist tuleks pädeva asutusega eelnevalt arutada. Tsentraliseeritud korras loa saanud vaktsiinide puhul peaks ravimiamet selle heaks kiitma.

Juhul kui inimeste koroonaviiruse vaktsiinide iga-aastase uuendamise taotlus esitatakse tsentraliseeritud menetluse raames, tuleb kõnealuse muudatuse korral tasuda ravimiameti finantsmenetluse kohane lõiv, nagu on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 297/95.

Kui taotlus esitatakse inimese koroonaviiruse vaktsiinide uuendamiseks vastastikuse tunnustamise menetluse alusel, tuleks referentliikmesriigile esitada ka saatekuupäevade loetelu. Nimekirjas tuleb märkida menetluse number, taotluste igale asjaomasele liikmesriigile saatmise kuupäev ja kinnitus selle kohta, et asjaomased pädevad asutused on tasunud asjaomased lõivud.

4.   LISA

| B.   KVALITEEDIGA SEOTUD MUUDATUSED |
| --- |

B.   KVALITEEDIGA SEOTUD MUUDATUSED

B.I   Toimeaine

B.I.a)   Tootmine

| B.I.a.6 Inimeste koroonaviiruse vastase vaktsiini toimeaine muutmine | Täidetavad tingimused | Esitatavad dokumendid | Menetluse liik |
| --- | --- | --- | --- |
| | a) | serotüübi, tüve, antigeeni, kodeerimisjärjestuse või serotüüpide, tüvede, antigeenide või kodeerimisjärjestuste kombinatsiooni asendamine või lisamine, et saada inimeste koroonaviiruse vaktsiin; | | | II |

B.I.a.6 Inimeste koroonaviiruse vastase vaktsiini toimeaine muutmine

Täidetavad tingimused

Esitatavad dokumendid

Menetluse liik

a)

serotüübi, tüve, antigeeni, kodeerimisjärjestuse või serotüüpide, tüvede, antigeenide või kodeerimisjärjestuste kombinatsiooni asendamine või lisamine, et saada inimeste koroonaviiruse vaktsiin;

II

---

(1)  ELT L 162, 10.5.2021, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 7.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CI 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

CI 215/3

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

3. juuni 2021,

millega kehtestatakse loetelu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 kohaselt kaitstud geograafilistest tähistest, mille kohta esitatakse rahvusvahelise registreerimise taotlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1753 artiklile 2

(2021/C 215 I/02)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1753 liidu tegevuse kohta pärast liidu ühinemist päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsiooniga, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsioon (2) (edaspidi „Genfi redaktsioon“) on rahvusvaheline kokkulepe, mille alusel rakendavad osalised päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste vastastikuse kaitse süsteemi. |
| --- | --- |

(1)

Päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsioon (2) (edaspidi „Genfi redaktsioon“) on rahvusvaheline kokkulepe, mille alusel rakendavad osalised päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste vastastikuse kaitse süsteemi.

| (2) | Pärast nõukogu otsust (EL) 2019/1754 (3) liidu ühinemise kohta Genfi redaktsiooniga andis liit 26. novembril 2019 hoiule Genfi redaktsiooniga ühinemise kirja. Liidu ühinemine Genfi redaktsiooniga jõustus 26. veebruaril 2020. Kuna liit oli viies Genfi redaktsiooniga ühinev osaline, jõustus Genfi redaktsioon samal kuupäeval vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 29 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Pärast nõukogu otsust (EL) 2019/1754 (3) liidu ühinemise kohta Genfi redaktsiooniga andis liit 26. novembril 2019 hoiule Genfi redaktsiooniga ühinemise kirja. Liidu ühinemine Genfi redaktsiooniga jõustus 26. veebruaril 2020. Kuna liit oli viies Genfi redaktsiooniga ühinev osaline, jõustus Genfi redaktsioon samal kuupäeval vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 29 lõikele 2.

| (3) | Vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 5 lõigetele 1 ja 2 võivad redaktsiooniosaliste pädevad asutused esitada päritolunimetuse või geograafilise tähise rahvusvahelise registreerimise taotlusi Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni rahvusvahelisele büroole, kes registreerib nimetuse või tähise rahvusvahelises registris. Genfi redaktsiooni artikli 9 kohaselt võivad teised redaktsiooniosalised otsustada pärast konkreetse läbivaatusmenetluse lõppu ja võttes arvesse menetluse tulemusi, kas nad kaitsevad seda päritolunimetust või geograafilist tähist oma territooriumil. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 5 lõigetele 1 ja 2 võivad redaktsiooniosaliste pädevad asutused esitada päritolunimetuse või geograafilise tähise rahvusvahelise registreerimise taotlusi Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni rahvusvahelisele büroole, kes registreerib nimetuse või tähise rahvusvahelises registris. Genfi redaktsiooni artikli 9 kohaselt võivad teised redaktsiooniosalised otsustada pärast konkreetse läbivaatusmenetluse lõppu ja võttes arvesse menetluse tulemusi, kas nad kaitsevad seda päritolunimetust või geograafilist tähist oma territooriumil.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) 2019/1753 artikli 1 lõikele 2 hõlmab mõiste „geograafilised tähised“ kõnealuse määruse kohaldamisel ja selle alusel vastu võetud õigusaktide kohaldamisel geograafilisi tähiseid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 (4) tähenduses. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) 2019/1753 artikli 1 lõikele 2 hõlmab mõiste „geograafilised tähised“ kõnealuse määruse kohaldamisel ja selle alusel vastu võetud õigusaktide kohaldamisel geograafilisi tähiseid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 (4) tähenduses.

| (5) | Kooskõlas määruse (EL) 2019/1753 artikli 2 lõikega 1 on komisjonil kui liidu pädeval asutusel õigus esitada rahvusvahelisele büroole liidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste rahvusvahelise registreerimise taotlusi liidu ühinemisel Genfi redaktsiooniga ning seejärel korrapäraselt. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas määruse (EL) 2019/1753 artikli 2 lõikega 1 on komisjonil kui liidu pädeval asutusel õigus esitada rahvusvahelisele büroole liidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste rahvusvahelise registreerimise taotlusi liidu ühinemisel Genfi redaktsiooniga ning seejärel korrapäraselt.

| (6) | Kooskõlas määruse (EL) 2019/1753 artikli 2 lõikega 2 saatsid liikmesriigid 2020. aasta septembrist detsembrini komisjonile 12 taotlust registreerida rahvusvahelises registris nende territooriumilt pärit ja määruse (EL) 2019/787 kohaselt kaitstud geograafilised tähised. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EL) 2019/1753 artikli 2 lõikega 2 saatsid liikmesriigid 2020. aasta septembrist detsembrini komisjonile 12 taotlust registreerida rahvusvahelises registris nende territooriumilt pärit ja määruse (EL) 2019/787 kohaselt kaitstud geograafilised tähised.

| (7) | Määruse (EL) 2019/787 kohaselt geograafiliste tähistena kaitstud nimetuste kohta tuleks esitada taotlused nende registreerimiseks rahvusvahelises registris geograafiliste tähistena. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) 2019/787 kohaselt geograafiliste tähistena kaitstud nimetuste kohta tuleks esitada taotlused nende registreerimiseks rahvusvahelises registris geograafiliste tähistena.

| (8) | Seepärast tuleks kehtestada loetelu geograafilistest tähistest, mis põhineb kõnealustel liikmesriikide poolt komisjonile esitatud taotlustel esitada nende territooriumilt pärit ja liidus määruse (EL) 2019/787 kohaselt kaitstud geograafiliste tähiste rahvusvahelise registreerimise taotlused. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks kehtestada loetelu geograafilistest tähistest, mis põhineb kõnealustel liikmesriikide poolt komisjonile esitatud taotlustel esitada nende territooriumilt pärit ja liidus määruse (EL) 2019/787 kohaselt kaitstud geograafiliste tähiste rahvusvahelise registreerimise taotlused.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas piiritusjoogituru komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas piiritusjoogituru komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Loetelu määruse (EL) 2019/787 kohaselt kaitstud geograafilistest tähistest, mille kohta komisjon esitab rahvusvahelise registreerimise taotlused, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Brüssel, 3. juuni 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  ELT L 271, 24.10.2019, lk 1.

1

(2)  ELT L 271, 24.10.2019, lk 15.

2

(3)  Nõukogu 7. oktoobri 2019. aasta otsus (EL) 2019/1754 Euroopa Liidu ühinemise kohta päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (ELT L 271, 24.10.2019, lk 12).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008 (ELT L 130, 17.5.2019, lk 1).

4

---

LISA

Loetelu liidus määruse (EL) 2019/787 kohaselt kaitstud geograafilistest tähistest (geograafilised tähised), mille kohta esitatakse rahvusvahelise registreerimise taotlused vastavalt määruse (EL) 2019/1753 artiklile 2

Kreeka

| — | Τσικουδιά/Tsikoudia/Τσίπουρο/Tsipouro (GT) |
| --- | --- |

—

Τσικουδιά/Tsikoudia/Τσίπουρο/Tsipouro (GT)

Hispaania

| — | Brandy de Jerez (GT) |
| --- | --- |

—

Brandy de Jerez (GT)

| — | Brandy del Penedés (GT) |
| --- | --- |

—

Brandy del Penedés (GT)

| — | Chinchón (GT) |
| --- | --- |

—

Chinchón (GT)

| — | Gin de Mahón (GT) |
| --- | --- |

—

Gin de Mahón (GT)

| — | Pacharán navarro (GT) |
| --- | --- |

—

Pacharán navarro (GT)

| — | Ronmiel de Canarias (GT) |
| --- | --- |

—

Ronmiel de Canarias (GT)

Küpros

| — | Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania (GT) |
| --- | --- |

—

Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania (GT)

Ungari

| — | Törkölypálinka (GT) |
| --- | --- |

—

Törkölypálinka (GT)

Soome

| — | Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland (GT) |
| --- | --- |

—

Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland (GT)

Kreeka, Küpros

| — | Ouzo/Ούζο (GT) |
| --- | --- |

—

Ouzo/Ούζο (GT)

Ungari, Austria

| — | Pálinka (GT) |
| --- | --- |

—

Pálinka (GT)

---

| 7.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CI 215/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

CI 215/6

---

KOMISJONI OTSUS,

2. juuni 2021,

millega teavitatakse Ghana Vabariiki tema võimalikust määramisest koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses

(2021/C 215 I/03)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999, (1) eriti selle artiklit 32,

ning arvestades järgmist:

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (edaspidi „ETR-kalapüügi määrus“) on kehtestatud liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (edaspidi „ETR-kalapüük“) vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (edaspidi „ETR-kalapüügi määrus“) on kehtestatud liidu süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (edaspidi „ETR-kalapüük“) vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (2) | ETR-kalapüügi määruse VI peatükis on sätestatud ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, sellistele riikidele suunatud demaršide, selliste riikide nimekirja koostamise ja avalikustamise, sellisest nimekirjast kustutamise ning erakorraliste meetmete võtmise kord. |
| --- | --- |

(2)

ETR-kalapüügi määruse VI peatükis on sätestatud ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevate kolmandate riikide kindlaksmääramise, sellistele riikidele suunatud demaršide, selliste riikide nimekirja koostamise ja avalikustamise, sellisest nimekirjast kustutamise ning erakorraliste meetmete võtmise kord.

| (3) | ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohaselt peab komisjon määrama kindlaks kolmandad riigid, kes on tema hinnangul ETR-kalapüügi vastase võitluse valdkonnas koostööd mittetegevad kolmandad riigid. Kolmanda riigi võib määrata koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks, kui ta ei täida lipu-, sadama-, ranniku- või turustusriigina rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(3)

ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohaselt peab komisjon määrama kindlaks kolmandad riigid, kes on tema hinnangul ETR-kalapüügi vastase võitluse valdkonnas koostööd mittetegevad kolmandad riigid. Kolmanda riigi võib määrata koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks, kui ta ei täida lipu-, sadama-, ranniku- või turustusriigina rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (4) | Enne kui kolmas riik kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 31 koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks määratakse, peab komisjon asjaomast kolmandat riiki vastavalt kõnealuse määruse artiklile 32 teavitama riigi võimalikust määramisest koostööd mittetegevaks riigiks. See teavitamine on esialgne. |
| --- | --- |

(4)

Enne kui kolmas riik kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 31 koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks määratakse, peab komisjon asjaomast kolmandat riiki vastavalt kõnealuse määruse artiklile 32 teavitama riigi võimalikust määramisest koostööd mittetegevaks riigiks. See teavitamine on esialgne.

| (5) | Kolmandatele riikidele saadetud teade võimalikust määramisest koostööd mittetegevaks riigiks peab ühtlasi põhinema ETR-kalapüügi määruse artiklis 31 sätestatud kriteeriumidel. Komisjon peab teavitatud kolmandate riikide puhul arvesse võtma kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Eelkõige peab komisjon lisama teatesse sellise määramise aluseks olevad olulised faktid ja põhjused ning andma asjaomastele kolmandatele riikidele võimaluse vastata ja esitada tõendusmaterjali sellise määramise ümberlükkamiseks või vajaduse korral tegevuskava olukorra parandamiseks ja ülevaate selleks võetud meetmetest. Komisjon peab andma asjaomastele kolmandatele riikidele piisavalt aega teatele vastamiseks ning määrama mõistliku tähtaja olukorra heastamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Kolmandatele riikidele saadetud teade võimalikust määramisest koostööd mittetegevaks riigiks peab ühtlasi põhinema ETR-kalapüügi määruse artiklis 31 sätestatud kriteeriumidel. Komisjon peab teavitatud kolmandate riikide puhul arvesse võtma kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Eelkõige peab komisjon lisama teatesse sellise määramise aluseks olevad olulised faktid ja põhjused ning andma asjaomastele kolmandatele riikidele võimaluse vastata ja esitada tõendusmaterjali sellise määramise ümberlükkamiseks või vajaduse korral tegevuskava olukorra parandamiseks ja ülevaate selleks võetud meetmetest. Komisjon peab andma asjaomastele kolmandatele riikidele piisavalt aega teatele vastamiseks ning määrama mõistliku tähtaja olukorra heastamiseks.

| (6) | ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohane koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks määramine peab põhinema kogu artikli 31 lõikes 2 sätestatud teabe läbivaatamisel. See peab põhinema ETR-kalapüügi määruse kohaselt saadud teabel või vajaduse korral mis tahes muul asjakohasel teabel, nagu püügiandmed, riiklikelt statistikaorganisatsioonidelt ja muudest usaldusväärsetest allikatest saadud kaubandusteave, laevaregistrid ja andmebaasid, püügidokumendid või statistiliste dokumentide programmid ja piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide vastuvõetud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjad ning kogu muu sadamatest ja püügipiirkondadest saadud asjakohane teave. |
| --- | --- |

(6)

ETR-kalapüügi määruse artikli 31 kohane koostööd mittetegevaks kolmandaks riigiks määramine peab põhinema kogu artikli 31 lõikes 2 sätestatud teabe läbivaatamisel. See peab põhinema ETR-kalapüügi määruse kohaselt saadud teabel või vajaduse korral mis tahes muul asjakohasel teabel, nagu püügiandmed, riiklikelt statistikaorganisatsioonidelt ja muudest usaldusväärsetest allikatest saadud kaubandusteave, laevaregistrid ja andmebaasid, püügidokumendid või statistiliste dokumentide programmid ja piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide vastuvõetud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirjad ning kogu muu sadamatest ja püügipiirkondadest saadud asjakohane teave.

| (7) | Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 peab nõukogu kehtestama koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja. Nende kindlaksmääratud riikide suhtes kohaldatakse muu hulgas ETR-kalapüügi määruse artiklis 38 sätestatud meetmeid.
  ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt tunnistatakse lipuriigiks oleva kolmanda riigi kinnitatud püügisertifikaadid vastuvõetavaks tingimusel, et komisjon on saanud asjaomaselt lipuriigilt kinnituse selle kohta, et ta on kehtestanud õigusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra, mida tema kalalaevad peavad täitma. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 33 peab nõukogu kehtestama koostööd mittetegevate kolmandate riikide nimekirja. Nende kindlaksmääratud riikide suhtes kohaldatakse muu hulgas ETR-kalapüügi määruse artiklis 38 sätestatud meetmeid.

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 1 kohaselt tunnistatakse lipuriigiks oleva kolmanda riigi kinnitatud püügisertifikaadid vastuvõetavaks tingimusel, et komisjon on saanud asjaomaselt lipuriigilt kinnituse selle kohta, et ta on kehtestanud õigusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja jõustamise korra, mida tema kalalaevad peavad täitma.

| (8) | ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 4 kohaselt peab komisjon tegema kolmandate riikidega halduskoostööd valdkondades, mis on seotud kõnealuse määruse püügisertifikaate käsitlevate sätete rakendamisega. |
| --- | --- |

(8)

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõike 4 kohaselt peab komisjon tegema kolmandate riikidega halduskoostööd valdkondades, mis on seotud kõnealuse määruse püügisertifikaate käsitlevate sätete rakendamisega.

2.   GHANA VABARIIGIGA SEOTUD MENETLUS

| (9) | Ghana Vabariik (edaspidi „Ghana“) esitas ETR-kalapüügi määruse artikli 20 kohase lipuriigi teatise ja komisjon tunnistas selle vastuvõetavaks 1. jaanuaril 2010. |
| --- | --- |

(9)

Ghana Vabariik (edaspidi „Ghana“) esitas ETR-kalapüügi määruse artikli 20 kohase lipuriigi teatise ja komisjon tunnistas selle vastuvõetavaks 1. jaanuaril 2010.

| (10) | ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikes 4 ette nähtud halduskoostöö kontekstis tegi komisjon 28. maist 2013 kuni 23. septembrini 2013 Ghana ametiasutustega koostööd, et kontrollida teavet õigusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja täitmise tagamise korra kohta, mida selle riigi kalalaevad peavad täitma, ning meetmeid, mida Ghana on võtnud oma kohustuste täitmiseks ETR-kalapüügi vastases võitluses. |
| --- | --- |

(10)

ETR-kalapüügi määruse artikli 20 lõikes 4 ette nähtud halduskoostöö kontekstis tegi komisjon 28. maist 2013 kuni 23. septembrini 2013 Ghana ametiasutustega koostööd, et kontrollida teavet õigusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamise, kontrollimise ja täitmise tagamise korra kohta, mida selle riigi kalalaevad peavad täitma, ning meetmeid, mida Ghana on võtnud oma kohustuste täitmiseks ETR-kalapüügi vastases võitluses.

| (11) | Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 Ghana kohustusi lipu-, sadama-, ranniku- või turustusriigina. Sellel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 Ghana kohustusi lipu-, sadama-, ranniku- või turustusriigina. Sellel läbivaatamisel võttis komisjon arvesse ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7 loetletud parameetreid.

| (12) | Pärast kõikide riigi kogutud faktiliste asjaolude ja asjaomase riigi avalduste läbivaatamist tegi komisjon vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 4–7 kindlaks, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmetega. |
| --- | --- |

(12)

Pärast kõikide riigi kogutud faktiliste asjaolude ja asjaomase riigi avalduste läbivaatamist tegi komisjon vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 4–7 kindlaks, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, mis on seotud rahvusvaheliste eeskirjade, haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmetega.

| (13) | Vastavalt sellele teavitati Ghanat komisjoni otsuse 2013/C 346/03 (2) alusel tema võimalikust kindlaksmääramisest ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt sellele teavitati Ghanat komisjoni otsuse 2013/C 346/03 (2) alusel tema võimalikust kindlaksmääramisest ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina.

| (14) | Ghanat kutsuti tegema komisjoniga koostööd kavandatava tegevuskava alusel tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Ghanat kutsuti tegema komisjoniga koostööd kavandatava tegevuskava alusel tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks.

| (15) | Otsusele 2013/C 346/03 järgnenud kahepoolse dialoogi raames esitas Ghana suulisi ja kirjalikke märkusi, mida komisjon võttis arvesse. Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. |
| --- | --- |

(15)

Otsusele 2013/C 346/03 järgnenud kahepoolse dialoogi raames esitas Ghana suulisi ja kirjalikke märkusi, mida komisjon võttis arvesse. Komisjon jätkas kogu tema arvates vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist.

| (16) | Ghana võttis vajalikud meetmed kõnealuse ETR-kalapüügi lõpetamiseks ja sellise tegevuse vältimiseks ning selleks, et heastada mis tahes tegevust või tegevusetust, mille tulemusena on võimalik seda riiki lugeda ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevaks riigiks. |
| --- | --- |

(16)

Ghana võttis vajalikud meetmed kõnealuse ETR-kalapüügi lõpetamiseks ja sellise tegevuse vältimiseks ning selleks, et heastada mis tahes tegevust või tegevusetust, mille tulemusena on võimalik seda riiki lugeda ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegevaks riigiks.

| (17) | Selle tulemusena otsustas komisjon oma 1. oktoobri 2015. aasta teatega lõpetada Ghana suhtes ETR-kalapüügi määruse artikli 32 sätete kohaselt algatatud demaršid, mis käsitlevad talle kui lipu-, sadama-, ranniku- või turustusriigile rahvusvahelise õigusega pandud kohustuste täitmist ning ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks vajalike meetmete võtmist (3). |
| --- | --- |

(17)

Selle tulemusena otsustas komisjon oma 1. oktoobri 2015. aasta teatega lõpetada Ghana suhtes ETR-kalapüügi määruse artikli 32 sätete kohaselt algatatud demaršid, mis käsitlevad talle kui lipu-, sadama-, ranniku- või turustusriigile rahvusvahelise õigusega pandud kohustuste täitmist ning ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks vajalike meetmete võtmist (3).

| (18) | Komisjon rõhutas siiski, et demaršide tagasivõtmine ei välista tulevikus komisjoni või nõukogu mis tahes edasisi meetmeid, kui faktilised asjaolud tõendavad, et Ghana ei täida rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, ranniku- või turustusriigi kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon rõhutas siiski, et demaršide tagasivõtmine ei välista tulevikus komisjoni või nõukogu mis tahes edasisi meetmeid, kui faktilised asjaolud tõendavad, et Ghana ei täida rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, ranniku- või turustusriigi kohustusi võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (19) | 2. märtsil 2016 leppisid Ghana ja komisjon kokku asutada töörühm koostöö tegemiseks võitluses ETR-kalapüügiga. Samuti leppisid nad samal kuupäeval kokku sellise töörühma volitustes. Ajavahemikul 2016–2019 toimus neli töörühma koosolekut. Aastatel 2019–2020 toimus kaks kohtumistevahelist videokonverentsi. |
| --- | --- |

(19)

2. märtsil 2016 leppisid Ghana ja komisjon kokku asutada töörühm koostöö tegemiseks võitluses ETR-kalapüügiga. Samuti leppisid nad samal kuupäeval kokku sellise töörühma volitustes. Ajavahemikul 2016–2019 toimus neli töörühma koosolekut. Aastatel 2019–2020 toimus kaks kohtumistevahelist videokonverentsi.

| (20) | Koosolekutel käsitleti küsimusi, mis olid seotud Ghana võetud meetmetega ETR-kalapüügiga võitlemiseks, sealhulgas kalavarude majandamise raamistiku, seire-, kontrolli-, järelevalvemeetmete rakendamine, Ghana kalalaevade jaoks kohustuslike õigusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamine ja kontroll. Koosolekutel käsitleti ka õigusraamistiku läbivaatamist. |
| --- | --- |

(20)

Koosolekutel käsitleti küsimusi, mis olid seotud Ghana võetud meetmetega ETR-kalapüügiga võitlemiseks, sealhulgas kalavarude majandamise raamistiku, seire-, kontrolli-, järelevalvemeetmete rakendamine, Ghana kalalaevade jaoks kohustuslike õigusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmete rakendamine ja kontroll. Koosolekutel käsitleti ka õigusraamistiku läbivaatamist.

| (21) | Nende koosolekute järelmeetmed hõlmasid kirjalike märkuste vahetamist, milles komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks seoses meetmetega, mida Ghana oli võtnud selleks, et täita oma kohustusi ETR-kalapüügi vastases võitluses. Lisaks korraldas Euroopa Liidu delegatsioon Ghanas ajavahemikul 2019–2020 kolm visiiti. |
| --- | --- |

(21)

Nende koosolekute järelmeetmed hõlmasid kirjalike märkuste vahetamist, milles komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks seoses meetmetega, mida Ghana oli võtnud selleks, et täita oma kohustusi ETR-kalapüügi vastases võitluses. Lisaks korraldas Euroopa Liidu delegatsioon Ghanas ajavahemikul 2019–2020 kolm visiiti.

| (22) | Ghana on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (edaspidi „ÜRO mereõiguse konventsioon“), ÜRO 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe (4) (edaspidi „ÜRO kalavarude kokkulepe“) ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks sadamariigi võetavate meetmete lepingu (5) (PSMA) osaline. Ghana ühines 12. mail 2003 kokkuleppega ergutada avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamismeetmeid („meetmete järgimise kokkulepe“) (6). Ghana võttis ETR-kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise rahvusvahelise tegevuskava alusel 2014. aasta mais vastu ETR-kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise riikliku tegevuskava (7). |
| --- | --- |

(22)

Ghana on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni (edaspidi „ÜRO mereõiguse konventsioon“), ÜRO 1982. aasta 10. detsembri mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe (4) (edaspidi „ÜRO kalavarude kokkulepe“) ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks sadamariigi võetavate meetmete lepingu (5) (PSMA) osaline. Ghana ühines 12. mail 2003 kokkuleppega ergutada avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamismeetmeid („meetmete järgimise kokkulepe“) (6). Ghana võttis ETR-kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise rahvusvahelise tegevuskava alusel 2014. aasta mais vastu ETR-kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise riikliku tegevuskava (7).

| (23) | Ghana on Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT), Guinea lahe lääneosa kalanduskomisjoni (FCWC) ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) liige; kaks viimast on mõlemad allpiirkondlikud kalandusalased nõuandeorganid. |
| --- | --- |

(23)

Ghana on Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT), Guinea lahe lääneosa kalanduskomisjoni (FCWC) ning Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) liige; kaks viimast on mõlemad allpiirkondlikud kalandusalased nõuandeorganid.

| (24) | Komisjon kogus ja analüüsis kogu asjakohast teavet, et hinnata, kas Ghana täidab rahvusvahelisi lipu-, sadama-, ranniku- või turustusriigi kohustusi, mis on sätestatud põhjenduses 22 osutatud rahvusvahelistes kokkulepetes. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon kogus ja analüüsis kogu asjakohast teavet, et hinnata, kas Ghana täidab rahvusvahelisi lipu-, sadama-, ranniku- või turustusriigi kohustusi, mis on sätestatud põhjenduses 22 osutatud rahvusvahelistes kokkulepetes.

3.   GHANA VÕIMALIK MÄÄRAMINE KOOSTÖÖD MITTETEGEVAKS KOLMANDAKS RIIGIKS

| (25) | Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 Ghana kohustusi lipu-, sadama-, ranniku- või turustusriigina. Selle läbivaatamise eesmärgil võttis komisjon arvesse kriteeriume, mis on sätestatud ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 3 Ghana kohustusi lipu-, sadama-, ranniku- või turustusriigina. Selle läbivaatamise eesmärgil võttis komisjon arvesse kriteeriume, mis on sätestatud ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetes 4–7.

3.1.   ETR-kalapüügi ja ETR-kalapüügi kaubavoogude kordumise vastu võetavad meetmed (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 4)

| (26) | Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punktile a meetmeid, mida Ghana on võtnud seoses mis tahes korduva ETR-kalapüügiga, mida on teostanud või toetanud tema lipu all sõitvad kalalaevad või tema kodanikud või tema mereakvatooriumis tegutsevad või tema sadamaid kasutavad kalalaevad. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punktile a meetmeid, mida Ghana on võtnud seoses mis tahes korduva ETR-kalapüügiga, mida on teostanud või toetanud tema lipu all sõitvad kalalaevad või tema kodanikud või tema mereakvatooriumis tegutsevad või tema sadamaid kasutavad kalalaevad.

| (27) | Üldsusele kättesaadava teabe ja Ghana asjaomaste ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on ümberlaadimine merel 2010. aasta kalandusmäärustega (õigusakt 1968) keelatud. Komisjon tegi siiski kindlaks, et ümberlaadimine on tööstuslike traalerite ja piroogide puhul Ghana jurisdiktsiooni kuuluvates vetes tavaline. Kalandusmääruste (õigusakt 1968) eeskirja 33 lõikega 2 keelatakse kalade ümberlaadimine tööstuslikult laevalt pooltööstuslikule laevale või piroogile või vastupidi. Lisaks sätestatakse kalandusmääruste (õigusakt 1968) eeskirja 33 lõikes 4, et kalalaevad, mille brutoregistermahutavus on 50 tonni või rohkem, või tööstuslike kalalaevade tunnistusega laevad peavad lossima oma püügi riigi heakskiidetud sadamates. Kalandusmääruste (õigusakt 1968) eeskiri 33 kehtestati vastavalt 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artiklile 139. Selle seaduse artikli 139 lõike 1 punktiga g lubatakse ministril anda ümberlaadimise kohta määrusi. Lisaks kinnitasid Ghana ametiasutused nende ümberlaadimisoperatsioonide ebaseaduslikku laadi 2020. aasta eelarve seletuskirjas, sedastades, et kogu saikoga (8) tegeleval kohalikul ja rahvusvahelisel laevastikul tuleb Ghana vetes kalastamine keelata (9). |
| --- | --- |

(27)

Üldsusele kättesaadava teabe ja Ghana asjaomaste ametiasutuste esitatud andmete kohaselt on ümberlaadimine merel 2010. aasta kalandusmäärustega (õigusakt 1968) keelatud. Komisjon tegi siiski kindlaks, et ümberlaadimine on tööstuslike traalerite ja piroogide puhul Ghana jurisdiktsiooni kuuluvates vetes tavaline. Kalandusmääruste (õigusakt 1968) eeskirja 33 lõikega 2 keelatakse kalade ümberlaadimine tööstuslikult laevalt pooltööstuslikule laevale või piroogile või vastupidi. Lisaks sätestatakse kalandusmääruste (õigusakt 1968) eeskirja 33 lõikes 4, et kalalaevad, mille brutoregistermahutavus on 50 tonni või rohkem, või tööstuslike kalalaevade tunnistusega laevad peavad lossima oma püügi riigi heakskiidetud sadamates. Kalandusmääruste (õigusakt 1968) eeskiri 33 kehtestati vastavalt 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artiklile 139. Selle seaduse artikli 139 lõike 1 punktiga g lubatakse ministril anda ümberlaadimise kohta määrusi. Lisaks kinnitasid Ghana ametiasutused nende ümberlaadimisoperatsioonide ebaseaduslikku laadi 2020. aasta eelarve seletuskirjas, sedastades, et kogu saikoga (8) tegeleval kohalikul ja rahvusvahelisel laevastikul tuleb Ghana vetes kalastamine keelata (9).

| (28) | Üldsusele kättesaadava ja Ghana asjaomaste ametiasutuste esitatud teabe kohaselt jahivad paljud Ghana vetes tegutsevad tööstuslikud traalerid noori alamõõdulisi pelaagilisi liike, nagu Sardinella, rikkudes 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 89 lõike 1 punkti c. Artikli 89 lõike 1 punktis c sätestatakse, et noorkalu ei tohi kalastamise ajal teadlikult püüda. Lisaks sätestatakse kalandusmääruste (õigusakt 1968) eeskirjas 14, et üheski riigi lossimiskohas ei tohi püüda ega lossida kalandusmääruste (õigusakt 1968) lisa tabelis 1 osutatud ettenähtud pikkusest väiksemaid kalu. Lisa tabelis 1 nähakse ette kaubanduslikult oluliste kalaliikide lossitav alammõõt. Lisaks sätestatakse eeskirjas 31, et noorkalade püüdmisel kaas- või juhupüügina tuleb need viivitamata lasta oma looduslikku elupaika või keskkonda viisil, mis neid ei kahjusta (10). |
| --- | --- |

(28)

Üldsusele kättesaadava ja Ghana asjaomaste ametiasutuste esitatud teabe kohaselt jahivad paljud Ghana vetes tegutsevad tööstuslikud traalerid noori alamõõdulisi pelaagilisi liike, nagu Sardinella, rikkudes 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 89 lõike 1 punkti c. Artikli 89 lõike 1 punktis c sätestatakse, et noorkalu ei tohi kalastamise ajal teadlikult püüda. Lisaks sätestatakse kalandusmääruste (õigusakt 1968) eeskirjas 14, et üheski riigi lossimiskohas ei tohi püüda ega lossida kalandusmääruste (õigusakt 1968) lisa tabelis 1 osutatud ettenähtud pikkusest väiksemaid kalu. Lisa tabelis 1 nähakse ette kaubanduslikult oluliste kalaliikide lossitav alammõõt. Lisaks sätestatakse eeskirjas 31, et noorkalade püüdmisel kaas- või juhupüügina tuleb need viivitamata lasta oma looduslikku elupaika või keskkonda viisil, mis neid ei kahjusta (10).

| (29) | Vastupidiselt põhjenduses 27 osutatud kalandusmäärustele heidetakse selline püük merre või külmutatakse plokkidena ja laaditakse ümber spetsiaalselt kohandatud piroogidesse, ning seejärel see lossitakse ja müüakse kohalikule kogukonnale kasudega tagasi. |
| --- | --- |

(29)

Vastupidiselt põhjenduses 27 osutatud kalandusmäärustele heidetakse selline püük merre või külmutatakse plokkidena ja laaditakse ümber spetsiaalselt kohandatud piroogidesse, ning seejärel see lossitakse ja müüakse kohalikule kogukonnale kasudega tagasi.

| (30) | 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 100 ja kalandusmääruste (õigusakt 1968) eeskirja 35 kohaselt peab kõikide tööstuslike traalerite pardal olema alates 1. märtsist 2018 vaatleja, kuid see meede ei ole osutunud ebaseaduslike ümberlaadimiste lõpetamiseks piisavaks. Selline ETR-kalapüük on sobivalt dokumenteeritud põhjenduses 21 osutatud visiitide ajal, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) tehtud uuringus (11) ja avalikes teabeallikates. Seda küsimust arutati ka Ghana asjaomaste ametiasutustega põhjenduses 19 osutatud töörühma kohtumistel. |
| --- | --- |

(30)

2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 100 ja kalandusmääruste (õigusakt 1968) eeskirja 35 kohaselt peab kõikide tööstuslike traalerite pardal olema alates 1. märtsist 2018 vaatleja, kuid see meede ei ole osutunud ebaseaduslike ümberlaadimiste lõpetamiseks piisavaks. Selline ETR-kalapüük on sobivalt dokumenteeritud põhjenduses 21 osutatud visiitide ajal, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) tehtud uuringus (11) ja avalikes teabeallikates. Seda küsimust arutati ka Ghana asjaomaste ametiasutustega põhjenduses 19 osutatud töörühma kohtumistel.

| (31) | Ghana suutmatus ETR-kalapüügiga, eelkõige ebaseaduslike ümberlaadimistega tulemuslikult võidelda ei ole kooskõlas tema ÜRO mereõiguse konventsioonist tulenevate rannikuriigi kohustustega, eelkõige seoses elusressursside kaitsmise ja majandamisega vastavalt artikli 61 lõigetes 2 ja 3 ettenähtule ega kohustustega, mille Ghana võttis 2017. aastal ÜRO kalavarude kokkuleppega ühinemisel. |
| --- | --- |

(31)

Ghana suutmatus ETR-kalapüügiga, eelkõige ebaseaduslike ümberlaadimistega tulemuslikult võidelda ei ole kooskõlas tema ÜRO mereõiguse konventsioonist tulenevate rannikuriigi kohustustega, eelkõige seoses elusressursside kaitsmise ja majandamisega vastavalt artikli 61 lõigetes 2 ja 3 ettenähtule ega kohustustega, mille Ghana võttis 2017. aastal ÜRO kalavarude kokkuleppega ühinemisel.

| (32) | Lisaks ei võtnud Ghana arvesse ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 24 soovitusi, mille kohaselt lipuriigid peaksid tagama kalapüügi igakülgse ja tõhusa seire, kontrolli ja järelevalve lossimiskohast lõppsihtkohani, võttes selleks muu hulgas kasutusele laevaseiresüsteemi kooskõlas asjakohaste riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste normidega. 21. oktoobril 2020 külastas liidu delegatsioon Guinea lahe lääneosa kalanduskomisjoni piirkondlikku seire-, kontrolli- ja järelevalvekeskust selle asukohas Temas. Samas asukohas paiknev Ghana kalapüügi seirekeskus ei tegutsenud. See võib viidata sellele, et Ghana ei suuda tagada oma laevade üle piisavat kontrolli. Aprillis 2017 viitas Maailmapanga missioon samuti Ghana ametiasutuste üldisele vastumeelsusele kasutada laevaseiresüsteemist saadud rohket teavet (12). Lisaks on kalapüügi järelevalve riiklik kava aegunud, sest see käsitleb vaid 2015. ja 2016. aastat. See näitab, et Ghana ei suutnud täita ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklit 94, milles sätestatakse, et iga lipuriigi kohustus on pidada järelevalvet iga enda lipu all sõitva laeva üle. |
| --- | --- |

(32)

Lisaks ei võtnud Ghana arvesse ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punkti 24 soovitusi, mille kohaselt lipuriigid peaksid tagama kalapüügi igakülgse ja tõhusa seire, kontrolli ja järelevalve lossimiskohast lõppsihtkohani, võttes selleks muu hulgas kasutusele laevaseiresüsteemi kooskõlas asjakohaste riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste normidega. 21. oktoobril 2020 külastas liidu delegatsioon Guinea lahe lääneosa kalanduskomisjoni piirkondlikku seire-, kontrolli- ja järelevalvekeskust selle asukohas Temas. Samas asukohas paiknev Ghana kalapüügi seirekeskus ei tegutsenud. See võib viidata sellele, et Ghana ei suuda tagada oma laevade üle piisavat kontrolli. Aprillis 2017 viitas Maailmapanga missioon samuti Ghana ametiasutuste üldisele vastumeelsusele kasutada laevaseiresüsteemist saadud rohket teavet (12). Lisaks on kalapüügi järelevalve riiklik kava aegunud, sest see käsitleb vaid 2015. ja 2016. aastat. See näitab, et Ghana ei suutnud täita ÜRO mereõiguse konventsiooni artiklit 94, milles sätestatakse, et iga lipuriigi kohustus on pidada järelevalvet iga enda lipu all sõitva laeva üle.

| (33) | Eespool mainitud teavet silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et Ghana ei täitnud lipuriigina oma kohustusi vältida oma laevastiku osalemist ETR-kalapüügis. Sellega rikutakse ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõikeid 1 ja 2, mille kohaselt peab iga riik tagama tulemuslikult oma jurisdiktsiooni ja kontrolli tema lipu all sõitvate laevade üle. |
| --- | --- |

(33)

Eespool mainitud teavet silmas pidades jõudis komisjon järeldusele, et Ghana ei täitnud lipuriigina oma kohustusi vältida oma laevastiku osalemist ETR-kalapüügis. Sellega rikutakse ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 94 lõikeid 1 ja 2, mille kohaselt peab iga riik tagama tulemuslikult oma jurisdiktsiooni ja kontrolli tema lipu all sõitvate laevade üle.

| (34) | Lisaks peab konventsiooni artikli 91 kohaselt olema lipuriigi ja laeva vahel tegelik seos. 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 47 kohaselt peaks kohalik tööstuslik või pooltööstuslik laev kuuluma Ghana kodanikule või valitsusele või olema nende kontrolli all või kuuluma Ghana õiguse alusel registreeritud äriühingule või täisühingule või olema nende kontrolli all, kusjuures ühingu peamine tegevuskoht on Ghana ja millest osa kuulub Ghana valitsusele, kodanikule, Ghana õiguse alusel asutatud avaliku sektori ettevõttele või nende mis tahes ühendusele (13). 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artiklis 47 sätestatakse samuti, et laev peab olema registreeritud Ghanas. Kuid tööstuslike traalide puhul on üldsusele kättesaadava teabe ja Ghana ametiasutustega suhtluse kohaselt viiteid sellele, et nõutavat tegelikku seost ei pruugi olla ning asjaomaseid riiklikke õigusakte ei pruugita järgida. |
| --- | --- |

(34)

Lisaks peab konventsiooni artikli 91 kohaselt olema lipuriigi ja laeva vahel tegelik seos. 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 47 kohaselt peaks kohalik tööstuslik või pooltööstuslik laev kuuluma Ghana kodanikule või valitsusele või olema nende kontrolli all või kuuluma Ghana õiguse alusel registreeritud äriühingule või täisühingule või olema nende kontrolli all, kusjuures ühingu peamine tegevuskoht on Ghana ja millest osa kuulub Ghana valitsusele, kodanikule, Ghana õiguse alusel asutatud avaliku sektori ettevõttele või nende mis tahes ühendusele (13). 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artiklis 47 sätestatakse samuti, et laev peab olema registreeritud Ghanas. Kuid tööstuslike traalide puhul on üldsusele kättesaadava teabe ja Ghana ametiasutustega suhtluse kohaselt viiteid sellele, et nõutavat tegelikku seost ei pruugi olla ning asjaomaseid riiklikke õigusakte ei pruugita järgida.

| (35) | Vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punktile b kontrollis komisjon meetmeid, mida Ghana on võtnud seoses ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsuga oma turule ja nende toodete edasiste kaubavoogudega. |
| --- | --- |

(35)

Vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 4 punktile b kontrollis komisjon meetmeid, mida Ghana on võtnud seoses ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsuga oma turule ja nende toodete edasiste kaubavoogudega.

| (36) | Võttes arvesse põhjendustes 27–32 mainitud teavet, on komisjon arvamusel, et Ghana ei suuda tagada, et tema turule sisenevad kalandustooted ei pärine ETR-kalapüügist. Näiteks põhjenduses 21 viidatud 2020. aasta oktoobris toimunud visiitide käigus oldi tunnistajaks suure, ilma püügivahendite või võrguta piroogi lossimisele Elmina sadamas. Laevakeres olevatest säilituskambritest lossiti umbes 60 × 40 cm suuruseid külmutatud kala tükke ja kalakaupmehed müüsid neid otse piroogi ees. Piroogidel ei olnud tükkide jaoks generaatorit ega külmikut, need olid kaetud lihtsalt tekkidega. Lisaks näitas kahe Elmina kalalossimiskohast ostetud külmutatud kalatüki analüüs, et selles sisaldunud 705 kalast oli 60 % sellistest kaubanduslikult olulistest liikidest nagu väikesed pelaagilised liigid, sealhulgas Sardinella aurita (ümar sardinell) (mille varud on tõsiselt vähenenud) ja muud pelaagilised rannikuliigid. Kõik need kalad olid kalandusmääruste (õigusakt 1968) eeskirjas 14 ja määruste lisa tabelis 1 sätestatud minimaalsest lubatud lossimissuurusest väiksemad. Pelaagiliste liikide noorkalade hulk püügis viitas riiklike õigusaktidega keelustatud võrgusilma suuruse/püügivahendite kasutamisele. Need tähelepanekud on sarnased muudest avalikest allikatest ja põhjenduses 30 osutatud FAO uuringust pärineva teabega, samuti Ghana ametiasutuste esitatud teabega. |
| --- | --- |

(36)

Võttes arvesse põhjendustes 27–32 mainitud teavet, on komisjon arvamusel, et Ghana ei suuda tagada, et tema turule sisenevad kalandustooted ei pärine ETR-kalapüügist. Näiteks põhjenduses 21 viidatud 2020. aasta oktoobris toimunud visiitide käigus oldi tunnistajaks suure, ilma püügivahendite või võrguta piroogi lossimisele Elmina sadamas. Laevakeres olevatest säilituskambritest lossiti umbes 60 × 40 cm suuruseid külmutatud kala tükke ja kalakaupmehed müüsid neid otse piroogi ees. Piroogidel ei olnud tükkide jaoks generaatorit ega külmikut, need olid kaetud lihtsalt tekkidega. Lisaks näitas kahe Elmina kalalossimiskohast ostetud külmutatud kalatüki analüüs, et selles sisaldunud 705 kalast oli 60 % sellistest kaubanduslikult olulistest liikidest nagu väikesed pelaagilised liigid, sealhulgas Sardinella aurita (ümar sardinell) (mille varud on tõsiselt vähenenud) ja muud pelaagilised rannikuliigid. Kõik need kalad olid kalandusmääruste (õigusakt 1968) eeskirjas 14 ja määruste lisa tabelis 1 sätestatud minimaalsest lubatud lossimissuurusest väiksemad. Pelaagiliste liikide noorkalade hulk püügis viitas riiklike õigusaktidega keelustatud võrgusilma suuruse/püügivahendite kasutamisele. Need tähelepanekud on sarnased muudest avalikest allikatest ja põhjenduses 30 osutatud FAO uuringust pärineva teabega, samuti Ghana ametiasutuste esitatud teabega.

| (37) | Veelgi enam, nagu on märgitud põhjenduses 9, on Ghanal õigus kinnitada püügisertifikaadid, mis on lisatud Ghana lipu all sõitvate laevade püütud ja liidu turule mõeldud kalandustoodetele. Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA) analüüsis Ghanas 2019. aastal kinnitatud püügisertifikaatide ja töötlemist kinnitavate dokumentide valimit. EFCA leidis, et püügisertifikaatide kinnitamine Ghana pädevate asutuste poolt tekitab kehtiva sisekorra suhtes tõsiseid kahtlusi, sest püügisertifikaatides kinnitatud teave ei ole järjepidev. |
| --- | --- |

(37)

Veelgi enam, nagu on märgitud põhjenduses 9, on Ghanal õigus kinnitada püügisertifikaadid, mis on lisatud Ghana lipu all sõitvate laevade püütud ja liidu turule mõeldud kalandustoodetele. Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFCA) analüüsis Ghanas 2019. aastal kinnitatud püügisertifikaatide ja töötlemist kinnitavate dokumentide valimit. EFCA leidis, et püügisertifikaatide kinnitamine Ghana pädevate asutuste poolt tekitab kehtiva sisekorra suhtes tõsiseid kahtlusi, sest püügisertifikaatides kinnitatud teave ei ole järjepidev.

| (38) | EFCA tuvastas analüüsitud püügisertifikaatide puhul mitu puudujääki, näiteks oli püügilitsents lõppenud enne näidatud püügikuupäevi; lossimistõendis ei viidatud riiklikele kaitse- ja majandamismeetmetele, ehkki kalalaevad olid tegutsenud ühes või mitmes majandusvööndis; juhtumid, mille puhul „kohalikult töödeldud kalandustootele“ lisatud dokumendis mainiti saadetise sihtriigina tegelikust sihtriigist erinevat riiki; püügisertifikaadi blanketi ebajärjepidev täitmine; ebajärjepidev ja vastuoluline teave laevade lossimistõendites kalalaevade tegevuse kohta, sealhulgas teave eeldatava püügitegevuse kohta kolmandate riikide majandusvööndites, viitamata kolmandate riikide väljastatud püügilitsentsile. Tulemuste põhjal järeldati, et püügisertifikaatide kinnitamisele eelnev kontroll ei välista eksporditavate kalandustoodete pärinemist ETR-kalapüügist. |
| --- | --- |

(38)

EFCA tuvastas analüüsitud püügisertifikaatide puhul mitu puudujääki, näiteks oli püügilitsents lõppenud enne näidatud püügikuupäevi; lossimistõendis ei viidatud riiklikele kaitse- ja majandamismeetmetele, ehkki kalalaevad olid tegutsenud ühes või mitmes majandusvööndis; juhtumid, mille puhul „kohalikult töödeldud kalandustootele“ lisatud dokumendis mainiti saadetise sihtriigina tegelikust sihtriigist erinevat riiki; püügisertifikaadi blanketi ebajärjepidev täitmine; ebajärjepidev ja vastuoluline teave laevade lossimistõendites kalalaevade tegevuse kohta, sealhulgas teave eeldatava püügitegevuse kohta kolmandate riikide majandusvööndites, viitamata kolmandate riikide väljastatud püügilitsentsile. Tulemuste põhjal järeldati, et püügisertifikaatide kinnitamisele eelnev kontroll ei välista eksporditavate kalandustoodete pärinemist ETR-kalapüügist.

| (39) | Komisjon leidis, et Ghana lipu all sõitvate laevade püütud kalandustoodete päritolu ja jälgitavusega seotud teave ei ole täpne ega usaldusväärne. Ghana ei ole suutnud kehtestada eeskirju kala või kalandustoodete jälgitavuse tagamiseks turul, nagu on ette nähtud ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktides 71 ja 72. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon leidis, et Ghana lipu all sõitvate laevade püütud kalandustoodete päritolu ja jälgitavusega seotud teave ei ole täpne ega usaldusväärne. Ghana ei ole suutnud kehtestada eeskirju kala või kalandustoodete jälgitavuse tagamiseks turul, nagu on ette nähtud ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktides 71 ja 72.

| (40) | Arvestades käesolevas punktis esitatud kaalutlusi ja tuginedes kõikidele komisjoni kogutud faktidele ning Ghana pädevate asutuste tehtud avaldustele, võib ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 ning artikli 31 lõike 4 punktide a ja b kohaselt väita, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, ranniku- ja turustusriigi kohustusi seoses ETR-kalapüügiga, mida teostavad või toetavad Ghana lipu all sõitvad kalalaevad või Ghana kodanikud, ega ole suutnud vältida ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete jõudmist oma turule. |
| --- | --- |

(40)

Arvestades käesolevas punktis esitatud kaalutlusi ja tuginedes kõikidele komisjoni kogutud faktidele ning Ghana pädevate asutuste tehtud avaldustele, võib ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 3 ning artikli 31 lõike 4 punktide a ja b kohaselt väita, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, sadama-, ranniku- ja turustusriigi kohustusi seoses ETR-kalapüügiga, mida teostavad või toetavad Ghana lipu all sõitvad kalalaevad või Ghana kodanikud, ega ole suutnud vältida ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete jõudmist oma turule.

3.2.   Suutmatus teha koostööd ja võtta täitemeetmeid (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 5)

| (41) | Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 5 punktile a koostööd Ghanaga, et teha kindlaks, kas Ghana ametiasutused on teinud küsimustele vastates, tagasisidet andes või ETR-kalapüüki ja sellega seotud tegevust uurides tõhusat koostööd. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 5 punktile a koostööd Ghanaga, et teha kindlaks, kas Ghana ametiasutused on teinud küsimustele vastates, tagasisidet andes või ETR-kalapüüki ja sellega seotud tegevust uurides tõhusat koostööd.

| (42) | Põhjenduses 19 osutatud töörühma nelja kohtumise jooksul on Ghana ametiasutused olnud teabenõuetele vastamisel ja tagasiside andmisel üldiselt koostööaltid. Siiski ei ole osa esitatud teabest olnud täpne. Näiteks osutasid Ghana ametiasutused 2020. aasta märtsis, et pärast komisjon 2019. aasta novembris esitatud taotlust ootavad laevad YU FENG 1 (IMO number 8561933), YU FENG 3 (IMO 8561945) ja YU FENG 4 (IMO 8561957) registreerimist Ghana laevaregistris. Avalike andmebaaside kohaselt olid sellised laevad Ghanas registreeritud 2019. aasta oktoobrist saadik. Ghana ametiasutused kinnitasid seda teavet tagantjärele 2020. aasta juunis pärast seda, kui komisjon oli saatnud nendes andmebaasides sisalduva teabe väljavõtted. |
| --- | --- |

(42)

Põhjenduses 19 osutatud töörühma nelja kohtumise jooksul on Ghana ametiasutused olnud teabenõuetele vastamisel ja tagasiside andmisel üldiselt koostööaltid. Siiski ei ole osa esitatud teabest olnud täpne. Näiteks osutasid Ghana ametiasutused 2020. aasta märtsis, et pärast komisjon 2019. aasta novembris esitatud taotlust ootavad laevad YU FENG 1 (IMO number 8561933), YU FENG 3 (IMO 8561945) ja YU FENG 4 (IMO 8561957) registreerimist Ghana laevaregistris. Avalike andmebaaside kohaselt olid sellised laevad Ghanas registreeritud 2019. aasta oktoobrist saadik. Ghana ametiasutused kinnitasid seda teavet tagantjärele 2020. aasta juunis pärast seda, kui komisjon oli saatnud nendes andmebaasides sisalduva teabe väljavõtted.

| (43) | Lisaks leppisid komisjon ja Ghana töörühma 2018. aastal toimunud kolmandal kohtumisel kokku pidada kord kvartalis videokohtumine, et tagada ühist huvi pakkuvate küsimuste vallas pidev ja dünaamiline teabevahetus. Jaanuaris 2019 toimunud videokonverentsile järgnenud kuudel püüdis komisjon korraldada järelarutelusid. Selliste arutelude korraldamine osutus aga võimatuks kuni töörühma neljanda kohtumiseni 2019. aasta novembris, sest Ghana ametiasutused ei olnud korduvalt kättesaadavad. |
| --- | --- |

(43)

Lisaks leppisid komisjon ja Ghana töörühma 2018. aastal toimunud kolmandal kohtumisel kokku pidada kord kvartalis videokohtumine, et tagada ühist huvi pakkuvate küsimuste vallas pidev ja dünaamiline teabevahetus. Jaanuaris 2019 toimunud videokonverentsile järgnenud kuudel püüdis komisjon korraldada järelarutelusid. Selliste arutelude korraldamine osutus aga võimatuks kuni töörühma neljanda kohtumiseni 2019. aasta novembris, sest Ghana ametiasutused ei olnud korduvalt kättesaadavad.

| (44) | Pärast ebaõnnestunud katset korraldada videokonverents 2020. aasta juunis saatis komisjon Ghana ametiasutustele küsimused kirjalikult. Ehkki Ghana saatis vastused, ei käsitletud mõnes neist tõstatatud küsimusi piisavalt, eelkõige seoses kontrolli, rikkumiste tuvastamise ja sanktsioonide rakendamisega ebaseaduslike ümberlaadimiste korral merel Ghana vetes. Komisjon esitas vastamata jäänud küsimuse uuesti 2020. aasta augustis, kuid Ghana ametiasutused ei ole veel vastanud. |
| --- | --- |

(44)

Pärast ebaõnnestunud katset korraldada videokonverents 2020. aasta juunis saatis komisjon Ghana ametiasutustele küsimused kirjalikult. Ehkki Ghana saatis vastused, ei käsitletud mõnes neist tõstatatud küsimusi piisavalt, eelkõige seoses kontrolli, rikkumiste tuvastamise ja sanktsioonide rakendamisega ebaseaduslike ümberlaadimiste korral merel Ghana vetes. Komisjon esitas vastamata jäänud küsimuse uuesti 2020. aasta augustis, kuid Ghana ametiasutused ei ole veel vastanud.

| (45) | Vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 5 punktile b analüüsis komisjon Ghana võetud täitemeetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(45)

Vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 5 punktile b analüüsis komisjon Ghana võetud täitemeetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.

| (46) | Praegune karistussüsteem põhineb 2002. aasta kalandusseadusel (seadus 625), mida on muudetud 2014. aasta (muudetud) kalandusseadusega (seadus 880), 2010. aasta kalandusmäärustega (õigusakt 1968) ja 2015. aasta (muudetud) kalandusmäärustega (õigusakt 2217). Nende õigusaktide muudatuste vastuvõtmine oli oluline Ghana suhtes algatatud demaršide lõpetamiseks 2015. aasta oktoobris. Ghana ei ole neid õigusakte siiski nõuetekohaselt rakendanud ega täitmisele pööranud. |
| --- | --- |

(46)

Praegune karistussüsteem põhineb 2002. aasta kalandusseadusel (seadus 625), mida on muudetud 2014. aasta (muudetud) kalandusseadusega (seadus 880), 2010. aasta kalandusmäärustega (õigusakt 1968) ja 2015. aasta (muudetud) kalandusmäärustega (õigusakt 2217). Nende õigusaktide muudatuste vastuvõtmine oli oluline Ghana suhtes algatatud demaršide lõpetamiseks 2015. aasta oktoobris. Ghana ei ole neid õigusakte siiski nõuetekohaselt rakendanud ega täitmisele pööranud.

| (47) | 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) (mida on muudetud 2014. aasta kalandusseadusega (seadus 880)) artiklis 88A esitatakse ETR-kalapüügiks loetavate tegevuste nimekiri, sealhulgas püük suletud alal, keelatud või mittevastavaid püügivahendeid kasutades, alamõõduliste kalade ümberlaadimine või lossimine, ümberlaadimine teisele kalalaevale, mis on tegelenud ETR-kalapüügiga. Lisaks sätestatakse artiklis 88A, et ETR-kalapüügiga tegelenud isikule võidakse süüdimõistmise korral määrata esimese rikkumise eest trahv summas 1 000 000 kuni 2 000 000 USA dollarit. Teise rikkumise korral suureneb trahv summani 2 000 000 kuni 4 000 000 USA dollarit. Lisaks tuleb asjaomasele kalalaevale antud litsents või luba peatada kuueks kuuks süüdimõistmise kuupäevast alates. Lisaks sellele kehtestatakse artikliga 88A trahv summas 2 000 000 kuni 4 000 000 USA dollarit kolmanda rikkumise eest koos kõikide litsentside või lubade kehtetuks tunnistamisega ning kalalaeva nime viivitamatu kustutamisega Ghana laevaregistrist. 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikliga 116 nähakse ette rikkumiste ja halduskaristuste liitmine, kui isik tunnistab kirjalikult süüteo toimepanemist ja väljendab valmisolekut, et süütegu sellisena ka käsitataks. Õigusrikkuja peaks tasuma vähemalt süüteo eest ette nähtud miinimumsumma, pluss ebaseaduslikult püütud kala õiglase turuväärtuse. Summa tuleks tasuda 30 päeva jooksul – vastasel juhul saadetakse juhtum edasi kohtusse. |
| --- | --- |

(47)

2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) (mida on muudetud 2014. aasta kalandusseadusega (seadus 880)) artiklis 88A esitatakse ETR-kalapüügiks loetavate tegevuste nimekiri, sealhulgas püük suletud alal, keelatud või mittevastavaid püügivahendeid kasutades, alamõõduliste kalade ümberlaadimine või lossimine, ümberlaadimine teisele kalalaevale, mis on tegelenud ETR-kalapüügiga. Lisaks sätestatakse artiklis 88A, et ETR-kalapüügiga tegelenud isikule võidakse süüdimõistmise korral määrata esimese rikkumise eest trahv summas 1 000 000 kuni 2 000 000 USA dollarit. Teise rikkumise korral suureneb trahv summani 2 000 000 kuni 4 000 000 USA dollarit. Lisaks tuleb asjaomasele kalalaevale antud litsents või luba peatada kuueks kuuks süüdimõistmise kuupäevast alates. Lisaks sellele kehtestatakse artikliga 88A trahv summas 2 000 000 kuni 4 000 000 USA dollarit kolmanda rikkumise eest koos kõikide litsentside või lubade kehtetuks tunnistamisega ning kalalaeva nime viivitamatu kustutamisega Ghana laevaregistrist. 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikliga 116 nähakse ette rikkumiste ja halduskaristuste liitmine, kui isik tunnistab kirjalikult süüteo toimepanemist ja väljendab valmisolekut, et süütegu sellisena ka käsitataks. Õigusrikkuja peaks tasuma vähemalt süüteo eest ette nähtud miinimumsumma, pluss ebaseaduslikult püütud kala õiglase turuväärtuse. Summa tuleks tasuda 30 päeva jooksul – vastasel juhul saadetakse juhtum edasi kohtusse.

| (48) | Komisjoni kogutud teave ja eelkõige teabevahetus Ghana ametiasutustega näitas, et ETR-kalapüüki teostavatele või seda toetavatele laevadele määratud karistused ei ole tõhusad ega hoiatava mõjuga vastavalt ÜRO kalanduskokkuleppele ja kohustustele, mis on tulenevalt meetmete järgimise kokkuleppest Ghana suhtes siduvad. Aastatel 2018 ja 2019 kohtuväliselt menetletud 19 juhtumist, mis käsitlesid tööstuslike traalerite rikkumisi, mis hõlmasid alamõõduliste kalade ümberlaadimist või lossimist, noorkalade ümberlaadimist pardal, keelatud või nõuetele mittevastavate püügivahendite kasutamist, määrati vaid ühel juhul minimaalne trahv 1 000 000 USA dollarit. Muudel juhtudel ulatusid määratud trahvid 6 000 Ghana sedist (võrdub 950 euroga) 700 000 Ghana sedini (võrdub 110 000 euroga). |
| --- | --- |

(48)

Komisjoni kogutud teave ja eelkõige teabevahetus Ghana ametiasutustega näitas, et ETR-kalapüüki teostavatele või seda toetavatele laevadele määratud karistused ei ole tõhusad ega hoiatava mõjuga vastavalt ÜRO kalanduskokkuleppele ja kohustustele, mis on tulenevalt meetmete järgimise kokkuleppest Ghana suhtes siduvad. Aastatel 2018 ja 2019 kohtuväliselt menetletud 19 juhtumist, mis käsitlesid tööstuslike traalerite rikkumisi, mis hõlmasid alamõõduliste kalade ümberlaadimist või lossimist, noorkalade ümberlaadimist pardal, keelatud või nõuetele mittevastavate püügivahendite kasutamist, määrati vaid ühel juhul minimaalne trahv 1 000 000 USA dollarit. Muudel juhtudel ulatusid määratud trahvid 6 000 Ghana sedist (võrdub 950 euroga) 700 000 Ghana sedini (võrdub 110 000 euroga).

| (49) | Juunis 2018 peeti tööstuslik traaler kinni rannavööndis kalastamise eest, millega ta rikkus 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 81 lõiget 3. Sellise rikkumise eest nähakse artikliga 81 ette trahv summas vähemalt 10 000 ja kõige rohkem 100 000 USA dollarit, kui rikkujaks on kohalik tööstuslik kalalaev. Ghana ametiasutuste viimati esitatud teabe kohaselt määrati 2018. aasta augustis haldusmenetluse käigus trahv 48 000 Ghana sedi (võrdus sel ajal 10 140 USA dollari või 8 633 euroga). 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 116 kohaselt tuleks haldustrahvid tasuda 30 päeva jooksul. Vastasel juhul saadetakse juhtum edasi kohtusse. Trahvi ei ole tasutud. Novembris 2019 peeti sama tööstuslik traaler uuesti kinni kalade kõrvaldamise, alamõõduliste võrgusilmade kasutamise, pardal olnud noorkalade, merel ümberlaadimise ja registreerimata püügi eest. Juhtum on edasi saadetud kohtusse. |
| --- | --- |

(49)

Juunis 2018 peeti tööstuslik traaler kinni rannavööndis kalastamise eest, millega ta rikkus 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 81 lõiget 3. Sellise rikkumise eest nähakse artikliga 81 ette trahv summas vähemalt 10 000 ja kõige rohkem 100 000 USA dollarit, kui rikkujaks on kohalik tööstuslik kalalaev. Ghana ametiasutuste viimati esitatud teabe kohaselt määrati 2018. aasta augustis haldusmenetluse käigus trahv 48 000 Ghana sedi (võrdus sel ajal 10 140 USA dollari või 8 633 euroga). 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 116 kohaselt tuleks haldustrahvid tasuda 30 päeva jooksul. Vastasel juhul saadetakse juhtum edasi kohtusse. Trahvi ei ole tasutud. Novembris 2019 peeti sama tööstuslik traaler uuesti kinni kalade kõrvaldamise, alamõõduliste võrgusilmade kasutamise, pardal olnud noorkalade, merel ümberlaadimise ja registreerimata püügi eest. Juhtum on edasi saadetud kohtusse.

| (50) | Teisel juhul peeti tööstuslik traaler 2019. aasta juunis kinni noorkalade püügi, pardal olnud registreerimata saagi ja alamõõdulise võrgusilmaga püügivahenditega kalastamise eest. Laevaomanik otsustas kohtuvälise menetluse kasuks. Vastavalt 2014. aasta (muudetud) kalandusseaduse (seadus 880) artikli 88A sätetele määrati trahv summas 1 000 000 USA dollarit. Laevaomanik seda seaduses ettenähtud ühe kuu jooksul ei tasunud ja juhtum saadeti edasi kohtusse. Detsembris 2019 toimus sama traaleriga seoses teine kohtuväline menetlus kalade kõrvaldamise ja ebaseadusliku ümberlaadimise eest, mille tõttu laev peeti 2018. aasta oktoobris kinni. Trahviks määrati 680 000 Ghana sedi (võrdub 110 510 euroga). Mais 2020 peeti laev uuesti kinni alamõõdulise silmaga võrkude valdamise ja noorkalade püüdmise eest. |
| --- | --- |

(50)

Teisel juhul peeti tööstuslik traaler 2019. aasta juunis kinni noorkalade püügi, pardal olnud registreerimata saagi ja alamõõdulise võrgusilmaga püügivahenditega kalastamise eest. Laevaomanik otsustas kohtuvälise menetluse kasuks. Vastavalt 2014. aasta (muudetud) kalandusseaduse (seadus 880) artikli 88A sätetele määrati trahv summas 1 000 000 USA dollarit. Laevaomanik seda seaduses ettenähtud ühe kuu jooksul ei tasunud ja juhtum saadeti edasi kohtusse. Detsembris 2019 toimus sama traaleriga seoses teine kohtuväline menetlus kalade kõrvaldamise ja ebaseadusliku ümberlaadimise eest, mille tõttu laev peeti 2018. aasta oktoobris kinni. Trahviks määrati 680 000 Ghana sedi (võrdub 110 510 euroga). Mais 2020 peeti laev uuesti kinni alamõõdulise silmaga võrkude valdamise ja noorkalade püüdmise eest.

| (51) | Aastatel 2017 ja 2018 peeti kinni kuus tööstuslikku traalerit ja neid trahviti haldusmenetluse käigus 6 000 Ghana sediga (võrdus sel ajal 1 080 euroga) kalade kõrvaldamise eest merel (ühel juhul 22,3 tonni ulatuses), alamõõdulise silmaga võrgu kasutamise ja noorkalade kõrvaldamise eest merel. See on maksimaalne trahv kalade kõrvaldamise eest vastavalt 2010. aasta kalandusseaduse (õigusakt 1968) eeskirja 32 lõikele 1. Sellise trahvi tase on ilmselgelt ebapiisav ega ole proportsionaalne rikkumiste tõsidusega, nende võimaliku mõjuga varudele ega võimaliku kasuga, mida rikkumiste toimepanijad võivad selle ebaseadusliku tegevuse tulemusena saada. Üht sellist traalerit trahviti 6 000 Ghana sediga 22 tonni kalade kõrvaldamise eest 2017. aasta aprillis eeskirja 32 lõike 1 rikkumise eest. Haldusmenetluse käigus määratud trahvi kohta tehti otsus 2018. aasta juulis – enam kui aasta pärast kinnipidamist 2017. aasta aprillis. Sama traaler oli juba alamõõduliste kalade pardalevõtmise eest kinni peetud ja trahvi saanud 2015. aasta aprillis. 2015. aasta juhtum lahendati ja trahv tasuti kohtuväliselt summas 200 000 Ghana sedi (tol ajal 44 500 eurot). Sellest hoolimata peeti sama tööstuslik laev 2020. aasta septembris uuesti kinni väidetavalt sarnase rikkumise eest, see tähendab noorkalade pardal hoidmise eest vastuolus 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 89 lõike 1 punktiga c, milles sätestatakse, et noorkalu ei tohi teadlikult püüda, ning kalandusmääruste (õigusakt 1968) eeskirjaga 14, milles sätestatakse, et ei tohi püüda ega üheski lossimiskohas riigis lossida kalu, mille suurus jääb alla kalandusmääruste (õigusakt 1968) lisa tabelis 1 osutatud ettenähtud pikkuse. |
| --- | --- |

(51)

Aastatel 2017 ja 2018 peeti kinni kuus tööstuslikku traalerit ja neid trahviti haldusmenetluse käigus 6 000 Ghana sediga (võrdus sel ajal 1 080 euroga) kalade kõrvaldamise eest merel (ühel juhul 22,3 tonni ulatuses), alamõõdulise silmaga võrgu kasutamise ja noorkalade kõrvaldamise eest merel. See on maksimaalne trahv kalade kõrvaldamise eest vastavalt 2010. aasta kalandusseaduse (õigusakt 1968) eeskirja 32 lõikele 1. Sellise trahvi tase on ilmselgelt ebapiisav ega ole proportsionaalne rikkumiste tõsidusega, nende võimaliku mõjuga varudele ega võimaliku kasuga, mida rikkumiste toimepanijad võivad selle ebaseadusliku tegevuse tulemusena saada. Üht sellist traalerit trahviti 6 000 Ghana sediga 22 tonni kalade kõrvaldamise eest 2017. aasta aprillis eeskirja 32 lõike 1 rikkumise eest. Haldusmenetluse käigus määratud trahvi kohta tehti otsus 2018. aasta juulis – enam kui aasta pärast kinnipidamist 2017. aasta aprillis. Sama traaler oli juba alamõõduliste kalade pardalevõtmise eest kinni peetud ja trahvi saanud 2015. aasta aprillis. 2015. aasta juhtum lahendati ja trahv tasuti kohtuväliselt summas 200 000 Ghana sedi (tol ajal 44 500 eurot). Sellest hoolimata peeti sama tööstuslik laev 2020. aasta septembris uuesti kinni väidetavalt sarnase rikkumise eest, see tähendab noorkalade pardal hoidmise eest vastuolus 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 89 lõike 1 punktiga c, milles sätestatakse, et noorkalu ei tohi teadlikult püüda, ning kalandusmääruste (õigusakt 1968) eeskirjaga 14, milles sätestatakse, et ei tohi püüda ega üheski lossimiskohas riigis lossida kalu, mille suurus jääb alla kalandusmääruste (õigusakt 1968) lisa tabelis 1 osutatud ettenähtud pikkuse.

| (52) | Veel üht traalerit trahviti kohtuvälise menetluse käigus 2019. aasta novembris kahe rikkumise eest, mis olid seotud kala kõrvaldamisega vastuolus 2010. aasta kalandusmääruse (õigusakt 1968) eeskirja 32 lõike 1 punktiga a. Laeva trahviti 6 000 ja 24 000 Ghana sediga, mis võrdub vastavalt 940 ja 3 750 euroga, ning Ghana ametiasutuste saadetud viimase teabe kohaselt ei ole need tasutud. Lisaks peeti sama traaler 28. oktoobril 2019 kinni kala kõrvaldamise, alamõõduliste võrgusilmade, noorkalade ja registreerimata saagi pärast. Juhtum saadeti 11. novembril 2019 edasi kohtusse. Selle traaleri juba trahvitud omanikku trahviti veel kord 2019. aasta novembris tema teise traaleri süüteo eest (kalade kõrvaldamine vastuolus 2010. aasta kalandusmääruse (õigusakt 1968) eeskirja 32 lõike 1 punktiga a) summas 36 000 Ghana sedi (võrdus tollal 5 850 euroga), mida Ghana ametiasutuste esitatud andmete kohaselt ei olnud samuti tasutud. |
| --- | --- |

(52)

Veel üht traalerit trahviti kohtuvälise menetluse käigus 2019. aasta novembris kahe rikkumise eest, mis olid seotud kala kõrvaldamisega vastuolus 2010. aasta kalandusmääruse (õigusakt 1968) eeskirja 32 lõike 1 punktiga a. Laeva trahviti 6 000 ja 24 000 Ghana sediga, mis võrdub vastavalt 940 ja 3 750 euroga, ning Ghana ametiasutuste saadetud viimase teabe kohaselt ei ole need tasutud. Lisaks peeti sama traaler 28. oktoobril 2019 kinni kala kõrvaldamise, alamõõduliste võrgusilmade, noorkalade ja registreerimata saagi pärast. Juhtum saadeti 11. novembril 2019 edasi kohtusse. Selle traaleri juba trahvitud omanikku trahviti veel kord 2019. aasta novembris tema teise traaleri süüteo eest (kalade kõrvaldamine vastuolus 2010. aasta kalandusmääruse (õigusakt 1968) eeskirja 32 lõike 1 punktiga a) summas 36 000 Ghana sedi (võrdus tollal 5 850 euroga), mida Ghana ametiasutuste esitatud andmete kohaselt ei olnud samuti tasutud.

| (53) | 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 76 lõike 1 kohaselt ei tohi ministrile litsentside asjus nõu andev Ghana kalanduskomisjon soovitada kohaliku tööstusliku laeva püügilitsentsi väljastada ega pikendada, välja arvatud juhul, kui ta on veendunud, et taotleja ei ole jätnud täitmata kohtuotsust või muud seaduse rikkumisega seotud otsust. Peale selle sätestatakse 2015. aasta (muudetud) kalandusmääruste (õigusakt 2217) artiklis 24M, et kalanduskomisjon ei tohi anda kalapüügiluba, kui tal on põhjust uskuda, et kalalaev on tegelenud ETR-kalapüügiga või on kindlaks tehtud, et laev on tegelenud ETR-kalapüügiga, rikkudes rahvusvahelist kaitse- ja majandamismeedet ning kuni kõik Ghana õiguse alusel täitmata jäänud karistused on kantud. Ghana ametiasutuste edastatud teabe kohaselt ei olnud 18 % traaleritele kohtuväliste lahenditega 2018. ja 2019. aasta eest määratud trahvidest 2019. aasta detsembri lõpuks tasutud. Sellegipoolest jätkati nendele laevadele püügilitsentside väljastamist. See ei ole kooskõlas 2002. aasta kalandusseadusega (seadus 625). Veelgi enam, 2017. aasta aprillis tuvastas Maailmapanga missioon selliseid probleeme nagu suur erinevus tuvastatud rikkumiste ja pädevate asutuste poolt süüdistuse esitamise väikese arvu vahel. Samuti leidis missioon, et sarnaste rikkumiste eest on trahvitud eri summades, trahve on tühistatud selgete põhjusteta, uuendatud on õigusrikkujate litsentse, rikkumistest ja järelmeetmetest on teatatud osaliselt ning palju on sissenõudmata trahve (14). |
| --- | --- |

(53)

2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 76 lõike 1 kohaselt ei tohi ministrile litsentside asjus nõu andev Ghana kalanduskomisjon soovitada kohaliku tööstusliku laeva püügilitsentsi väljastada ega pikendada, välja arvatud juhul, kui ta on veendunud, et taotleja ei ole jätnud täitmata kohtuotsust või muud seaduse rikkumisega seotud otsust. Peale selle sätestatakse 2015. aasta (muudetud) kalandusmääruste (õigusakt 2217) artiklis 24M, et kalanduskomisjon ei tohi anda kalapüügiluba, kui tal on põhjust uskuda, et kalalaev on tegelenud ETR-kalapüügiga või on kindlaks tehtud, et laev on tegelenud ETR-kalapüügiga, rikkudes rahvusvahelist kaitse- ja majandamismeedet ning kuni kõik Ghana õiguse alusel täitmata jäänud karistused on kantud. Ghana ametiasutuste edastatud teabe kohaselt ei olnud 18 % traaleritele kohtuväliste lahenditega 2018. ja 2019. aasta eest määratud trahvidest 2019. aasta detsembri lõpuks tasutud. Sellegipoolest jätkati nendele laevadele püügilitsentside väljastamist. See ei ole kooskõlas 2002. aasta kalandusseadusega (seadus 625). Veelgi enam, 2017. aasta aprillis tuvastas Maailmapanga missioon selliseid probleeme nagu suur erinevus tuvastatud rikkumiste ja pädevate asutuste poolt süüdistuse esitamise väikese arvu vahel. Samuti leidis missioon, et sarnaste rikkumiste eest on trahvitud eri summades, trahve on tühistatud selgete põhjusteta, uuendatud on õigusrikkujate litsentse, rikkumistest ja järelmeetmetest on teatatud osaliselt ning palju on sissenõudmata trahve (14).

| (54) | Põhjendustes 48–53 esitatud näited illustreerivad, et Ghana ametiasutuste määratud karistused ei ole kooskõlas saagi väärtusega, ei võta õigusrikkujatelt ära tõsistest rikkumistest saadud hüvesid ning nende raskusaste ei taga õigusaktide järgimist ega väldi edasisi rikkumisi. Pidades silmas õigusraamistiku ja pooleliolevate täitemenetluste kohta kogutud teavet rikkumiste tuvastamiseks ja nendest tulenevate karistuste määramiseks, leidis komisjon, et Ghana ei ole rakendanud ÜRO kalavarude kokkuleppe artikli 19 lõiget 2. Selles sätestatakse, et kõik uurimised ja kohtumenetlused tuleb läbi viia kiiresti ning rikkumiste korral kohaldatavad karistused peavad olema piisavalt ranged, et tagada nõuete järgimine, hoida ära rikkumised ja võtta rikkujatelt ära hüvesid, mis on saadud ebaseaduslikust tegevusest. Määratud karistuste tegelik tase ei taga karistuste heidutavust ETR-kalapüügiga seotud rikkumiste puhul. Pealegi sätestatakse ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 21, et riigid peaksid tagama, et karistused nende jurisdiktsiooni kuuluvatele kodanikele, kes tegelevad ETR-kalapüügiga, oleksid piisavalt karmid ja võtaksid rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud hüved. |
| --- | --- |

(54)

Põhjendustes 48–53 esitatud näited illustreerivad, et Ghana ametiasutuste määratud karistused ei ole kooskõlas saagi väärtusega, ei võta õigusrikkujatelt ära tõsistest rikkumistest saadud hüvesid ning nende raskusaste ei taga õigusaktide järgimist ega väldi edasisi rikkumisi. Pidades silmas õigusraamistiku ja pooleliolevate täitemenetluste kohta kogutud teavet rikkumiste tuvastamiseks ja nendest tulenevate karistuste määramiseks, leidis komisjon, et Ghana ei ole rakendanud ÜRO kalavarude kokkuleppe artikli 19 lõiget 2. Selles sätestatakse, et kõik uurimised ja kohtumenetlused tuleb läbi viia kiiresti ning rikkumiste korral kohaldatavad karistused peavad olema piisavalt ranged, et tagada nõuete järgimine, hoida ära rikkumised ja võtta rikkujatelt ära hüvesid, mis on saadud ebaseaduslikust tegevusest. Määratud karistuste tegelik tase ei taga karistuste heidutavust ETR-kalapüügiga seotud rikkumiste puhul. Pealegi sätestatakse ETR-kalapüügi vastase rahvusvahelise tegevuskava punktis 21, et riigid peaksid tagama, et karistused nende jurisdiktsiooni kuuluvatele kodanikele, kes tegelevad ETR-kalapüügiga, oleksid piisavalt karmid ja võtaksid rikkujatelt ära sellisest kalapüügist saadud hüved.

| (55) | Võttes arvesse käesolevas punktis esitatud kaalutlusi ning tuginedes kõikidele komisjoni kogutud faktidele ja Ghana ametiasutuste tehtud avaldustele, võib vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 5 väita, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi koostöö ja nõuete täitmise tagamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(55)

Võttes arvesse käesolevas punktis esitatud kaalutlusi ning tuginedes kõikidele komisjoni kogutud faktidele ja Ghana ametiasutuste tehtud avaldustele, võib vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 5 väita, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi koostöö ja nõuete täitmise tagamise valdkonnas.

3.3.   Suutmatus rakendada rahvusvahelisi eeskirju (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 6)

| (56) | Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 6 punktidele a ja b, kas Ghana on ratifitseerinud asjakohased rahvusvahelised kalandusalased õigusaktid või nendega ühinenud, milline on Ghana staatus piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide lepinguosalisena ning kas ta on andnud nõusoleku kohaldada nende organisatsioonide kehtestatud kaitse- ja majandamismeetmeid. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 6 punktidele a ja b, kas Ghana on ratifitseerinud asjakohased rahvusvahelised kalandusalased õigusaktid või nendega ühinenud, milline on Ghana staatus piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide lepinguosalisena ning kas ta on andnud nõusoleku kohaldada nende organisatsioonide kehtestatud kaitse- ja majandamismeetmeid.

| (57) | Ghana on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni osaline ja ühines ÜRO kalavarude kokkuleppega 2017. aastal. Samuti ratifitseeris Ghana 2016. aastal sadamariigi meetmete lepingu. Ghana kiitis 2003. aastal heaks FAO meetmete järgimise kokkuleppe. Ghana on ka ICCATi lepinguosaline. Samuti on Ghana liige FCWCs, mis on allpiirkondlik kalandusalane nõuandeorgan. |
| --- | --- |

(57)

Ghana on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni osaline ja ühines ÜRO kalavarude kokkuleppega 2017. aastal. Samuti ratifitseeris Ghana 2016. aastal sadamariigi meetmete lepingu. Ghana kiitis 2003. aastal heaks FAO meetmete järgimise kokkuleppe. Ghana on ka ICCATi lepinguosaline. Samuti on Ghana liige FCWCs, mis on allpiirkondlik kalandusalane nõuandeorgan.

| (58) | Ghana praegu kehtiv kalandusseadus võeti vastu 2002. aastal. Seda muudeti osaliselt 2014. aastal. Põhjenduses 19 osutatud töörühma kohtumistel teatasid Ghana ametiasutused, et Ghana on asunud 2002. aasta kalandusseadust läbi vaatama, et kajastada selles Ghana võetud rahvusvahelised kohustused. Kuid läbivaatamine on olulisel määral viibinud. Näiteks töörühma teisel kohtumisel 2018. aasta jaanuaris prognoosis Ghana esimest korda parlamendile esitamist 2018. aasta septembris. Töörühma kolmandal kohtumisel 2018. aasta oktoobris teatas Ghana, et ajakohastatud ajakavas nähakse ette teksti projekti esitamine parlamendile 2019. aasta juunis. Jaanuaris 2019 korraldatud videokonverentsil esitas Ghana uue ajakohastatud ajakava, milles nähti ette parlamendile esitamine 2019. aasta augustis. Jaanuaris 2020 teatas Ghana, et ajakohastatud prognoosis nähakse parlamendile esitamine ette 2020. aasta teise kvartali lõpul. Juunis 2020 viitas Ghana, et ajakohastatud ajakavas nähakse lõpliku projekti esitamine ette 2020. aasta septembri lõpus. Seepärast ei ole kehtiv kalandusseadus kooskõlas asjaomaste rahvusvaheliste lepingutega, millega Ghana on ühinenud. |
| --- | --- |

(58)

Ghana praegu kehtiv kalandusseadus võeti vastu 2002. aastal. Seda muudeti osaliselt 2014. aastal. Põhjenduses 19 osutatud töörühma kohtumistel teatasid Ghana ametiasutused, et Ghana on asunud 2002. aasta kalandusseadust läbi vaatama, et kajastada selles Ghana võetud rahvusvahelised kohustused. Kuid läbivaatamine on olulisel määral viibinud. Näiteks töörühma teisel kohtumisel 2018. aasta jaanuaris prognoosis Ghana esimest korda parlamendile esitamist 2018. aasta septembris. Töörühma kolmandal kohtumisel 2018. aasta oktoobris teatas Ghana, et ajakohastatud ajakavas nähakse ette teksti projekti esitamine parlamendile 2019. aasta juunis. Jaanuaris 2019 korraldatud videokonverentsil esitas Ghana uue ajakohastatud ajakava, milles nähti ette parlamendile esitamine 2019. aasta augustis. Jaanuaris 2020 teatas Ghana, et ajakohastatud prognoosis nähakse parlamendile esitamine ette 2020. aasta teise kvartali lõpul. Juunis 2020 viitas Ghana, et ajakohastatud ajakavas nähakse lõpliku projekti esitamine ette 2020. aasta septembri lõpus. Seepärast ei ole kehtiv kalandusseadus kooskõlas asjaomaste rahvusvaheliste lepingutega, millega Ghana on ühinenud.

| (59) | Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 6 punktile c, kas Ghana võis olla seotud mis tahes tegevuse või tegevusetusega, mis võis vähendada kohaldatavate õigusnormide või rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon analüüsis vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõike 6 punktile c, kas Ghana võis olla seotud mis tahes tegevuse või tegevusetusega, mis võis vähendada kohaldatavate õigusnormide või rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust.

| (60) | 2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 42 lõikega 1 volitatakse Ghana kalanduskomisjoni koostama kalavarude majandamise kava, mis peaks põhinema parimal kättesaadaval teaduslikul teabel, tagama kalavarude optimaalse kasutamise, kuid vältima liigkasutust, ning olema kooskõlas heade majandamispõhimõtetega. 2015. aastal võtsid Ghana ametiasutused vastu riikliku kalavarude majandamise kava ajavahemikuks 2015–2019. Sellise dokumendi vastuvõtmine oli hädavajalik Ghana suhtes algatatud demaršide lõpetamiseks 2015. aasta oktoobris. Ghana ei ole riiklikku kalavarude majandamise kava siiski nõuetekohaselt rakendanud. |
| --- | --- |

(60)

2002. aasta kalandusseaduse (seadus 625) artikli 42 lõikega 1 volitatakse Ghana kalanduskomisjoni koostama kalavarude majandamise kava, mis peaks põhinema parimal kättesaadaval teaduslikul teabel, tagama kalavarude optimaalse kasutamise, kuid vältima liigkasutust, ning olema kooskõlas heade majandamispõhimõtetega. 2015. aastal võtsid Ghana ametiasutused vastu riikliku kalavarude majandamise kava ajavahemikuks 2015–2019. Sellise dokumendi vastuvõtmine oli hädavajalik Ghana suhtes algatatud demaršide lõpetamiseks 2015. aasta oktoobris. Ghana ei ole riiklikku kalavarude majandamise kava siiski nõuetekohaselt rakendanud.

| (61) | Näiteks nähti riikliku kalavarude majandamise kavaga ette iga-aastane tegevuskava, millega määrataks iga kalendriaasta tegevused. Ghana ametiasutuste esitatud teabe kohaselt koostati selline aastane tegevuskava ainult 2015. aastaks. Samuti ei koostatud aastaaruandeid riiklikus kalavarude majandamise kavas ette nähtud kalavarude näitajate kohta. Veelgi enam, riiklik kalavarude majandamise kava on aegunud ning uut ei ole Ghana ametiasutuste esitatud viimase teabe kohaselt veel vastu võetud. |
| --- | --- |

(61)

Näiteks nähti riikliku kalavarude majandamise kavaga ette iga-aastane tegevuskava, millega määrataks iga kalendriaasta tegevused. Ghana ametiasutuste esitatud teabe kohaselt koostati selline aastane tegevuskava ainult 2015. aastaks. Samuti ei koostatud aastaaruandeid riiklikus kalavarude majandamise kavas ette nähtud kalavarude näitajate kohta. Veelgi enam, riiklik kalavarude majandamise kava on aegunud ning uut ei ole Ghana ametiasutuste esitatud viimase teabe kohaselt veel vastu võetud.

| (62) | Lisaks mainiti riiklikus kalavarude majandamise kavas püügikoormuse ja traalisektori püügivõimsuse taseme vähendamise meetmete seas – eelkõige püügipäevade 50 % vähendamiseks järgmise kolme aasta jooksul – kahekuuliste ja kolmandaks aastaks kuni neljakuuliste püügikeeluaegade kehtestamist. Püügikeeluaeg kestaks maist juunini või novembrist detsembrini. Samamoodi nähti riiklikus kalavarude majandamise kavas ette kõikidele kalandusettevõtjatele (välja arvatud väikesemahulise püügiga tegelevad piroogid) 2019. aastaks ühe- kuni kahekuuline püügikeeluaeg mereelupaikade kaitseks ja elurikkuse säilitamiseks. |
| --- | --- |

(62)

Lisaks mainiti riiklikus kalavarude majandamise kavas püügikoormuse ja traalisektori püügivõimsuse taseme vähendamise meetmete seas – eelkõige püügipäevade 50 % vähendamiseks järgmise kolme aasta jooksul – kahekuuliste ja kolmandaks aastaks kuni neljakuuliste püügikeeluaegade kehtestamist. Püügikeeluaeg kestaks maist juunini või novembrist detsembrini. Samamoodi nähti riiklikus kalavarude majandamise kavas ette kõikidele kalandusettevõtjatele (välja arvatud väikesemahulise püügiga tegelevad piroogid) 2019. aastaks ühe- kuni kahekuuline püügikeeluaeg mereelupaikade kaitseks ja elurikkuse säilitamiseks.

| (63) | Aastatel 2016 ja 2017 oli tööstusliku traalisektori püügikeeluaeg vastavalt 1. novembrist 2016 kuni 30. novembrini 2016 ning 1. veebruarist 2017 kuni 31. märtsini 2017. Aastal 2018 oli tööstusliku traalisektori püügikeeluaeg 1. jaanuarist kuni 28. veebruarini. Püügikeeluaeg kehtestati ka väiksemahulise püügi ja tuunisektoris. Kuid 2018. aastal lükati tööstusliku traali- ja väikesemahulise püügi sektori teine, augustiks (riiklikus kalavarude majandamise kavas peamise süvaveekerke hooaeg) kavandatud püügikeeluaeg nädal aega enne selle algust edasi 2019. aastasse. Ghana ametiasutuste selgituste kohaselt võeti otsus vastu sidusrühmade suurema kaasamise võimaldamiseks, et tagada keelu järgimine. Vastupidiselt riiklikule kalavarude majandamise kavale oli 2019. aastal traalisektoril vaid kahekuuline püügikeeluaeg 1. augustist kuni 30. septembrini ning väikesemahulise püügi sektoril vaid ühekuuline püügikeeluaeg 15. maist kuni 15. juunini 2019. |
| --- | --- |

(63)

Aastatel 2016 ja 2017 oli tööstusliku traalisektori püügikeeluaeg vastavalt 1. novembrist 2016 kuni 30. novembrini 2016 ning 1. veebruarist 2017 kuni 31. märtsini 2017. Aastal 2018 oli tööstusliku traalisektori püügikeeluaeg 1. jaanuarist kuni 28. veebruarini. Püügikeeluaeg kehtestati ka väiksemahulise püügi ja tuunisektoris. Kuid 2018. aastal lükati tööstusliku traali- ja väikesemahulise püügi sektori teine, augustiks (riiklikus kalavarude majandamise kavas peamise süvaveekerke hooaeg) kavandatud püügikeeluaeg nädal aega enne selle algust edasi 2019. aastasse. Ghana ametiasutuste selgituste kohaselt võeti otsus vastu sidusrühmade suurema kaasamise võimaldamiseks, et tagada keelu järgimine. Vastupidiselt riiklikule kalavarude majandamise kavale oli 2019. aastal traalisektoril vaid kahekuuline püügikeeluaeg 1. augustist kuni 30. septembrini ning väikesemahulise püügi sektoril vaid ühekuuline püügikeeluaeg 15. maist kuni 15. juunini 2019.

| (64) | Aastal 2020 Ghanas püügikeeluaega ei kehtestatud hoolimata sellest, et 2020. aasta eelarve seletuskirjas rõhutati, et teadusliku teabe kohaselt mere kalavarud majandusvööndis vähenevad; hoolimata sellest, et Ghana ametiasutused teatasid vajadusest võtta drastilisi meetmeid selle nähtuse peatamiseks, et Ghanast ei saaks 2025. aastaks kala netoimportija ning hoolimata ametiasutuste avaldusest ühekuulise püügikeeluaja laiendamiseks kogu laevastikule kaheks kuuks nii 2020. aastal kui ka 2021. aastal (15). Varude, eelkõige pelaagiliste liikide kriitilise olukorra hinnang on kooskõlas põhjenduses 28 osutatud CECAFi hinnanguga. |
| --- | --- |

(64)

Aastal 2020 Ghanas püügikeeluaega ei kehtestatud hoolimata sellest, et 2020. aasta eelarve seletuskirjas rõhutati, et teadusliku teabe kohaselt mere kalavarud majandusvööndis vähenevad; hoolimata sellest, et Ghana ametiasutused teatasid vajadusest võtta drastilisi meetmeid selle nähtuse peatamiseks, et Ghanast ei saaks 2025. aastaks kala netoimportija ning hoolimata ametiasutuste avaldusest ühekuulise püügikeeluaja laiendamiseks kogu laevastikule kaheks kuuks nii 2020. aastal kui ka 2021. aastal (15). Varude, eelkõige pelaagiliste liikide kriitilise olukorra hinnang on kooskõlas põhjenduses 28 osutatud CECAFi hinnanguga.

| (65) | Teine näide riikliku kalavarude majandamise kava 2015–2019 mittetäielikust rakendamisest on see, et kava lisa kohaselt võib kalavarude säästva kasutamise tagamiseks väljastada tööstuslikele traaleritele maksimaalselt 48 püügilitsentsi. Kuid Ghana ametiasutused väljastasid igas kvartalis traalisektorile 75 püügilitsentsi. Sellega, et riiklikku kalavarude majandamise kava täielikult ei rakendata, rikutakse ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 61 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 62 lõiget 1, samuti ÜRO kalavarude kokkuleppe artikli 6 lõiget 4. |
| --- | --- |

(65)

Teine näide riikliku kalavarude majandamise kava 2015–2019 mittetäielikust rakendamisest on see, et kava lisa kohaselt võib kalavarude säästva kasutamise tagamiseks väljastada tööstuslikele traaleritele maksimaalselt 48 püügilitsentsi. Kuid Ghana ametiasutused väljastasid igas kvartalis traalisektorile 75 püügilitsentsi. Sellega, et riiklikku kalavarude majandamise kava täielikult ei rakendata, rikutakse ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 61 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 62 lõiget 1, samuti ÜRO kalavarude kokkuleppe artikli 6 lõiget 4.

| (66) | Arvestades käesolevas punktis kirjeldatud kaalutlusi ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktidele ja Ghana ametiasutuste avaldustele, võib vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 6 väita, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi seoses rahvusvaheliste eeskirjade, haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmetega. |
| --- | --- |

(66)

Arvestades käesolevas punktis kirjeldatud kaalutlusi ning tuginedes kõikidele komisjoni poolt kogutud faktidele ja Ghana ametiasutuste avaldustele, võib vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõigetele 3 ja 6 väita, et Ghana ei ole täitnud rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi seoses rahvusvaheliste eeskirjade, haldusnormide ning kaitse- ja majandamismeetmetega.

3.4.   Arenguriikidele omased piirangud (ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõige 7)

| (67) | 2019. aasta ÜRO inimarengu indeksi (UNHDI) (16) põhjal peeti Ghanat keskmise inimarengutasemega riigiks (142. koht 189 riigi hulgas). |
| --- | --- |

(67)

2019. aasta ÜRO inimarengu indeksi (UNHDI) (16) põhjal peeti Ghanat keskmise inimarengutasemega riigiks (142. koht 189 riigi hulgas).

| (68) | Ehkki tema laevastiku seire, kontrolli ja järelevalve valdkonnas võib esineda suutlikkusega seotud eripiiranguid, ei õigusta Ghana arengutasemest tulenevad eripiirangud kõiki eelmistes punktides tuvastatud puudusi. Võttes arvesse eespool nimetatud ÜRO inimarengu indeksit, ei ole tõendeid selle kohta, et Ghana suutmatus täita talle rahvusvahelise õigusega pandud kohustusi tuleneks riigi madalast arengutasemest. Puuduvad tõendid selle kohta, et kalanduse õigusraamistikus ning seire-, kontrolli-, järelevalve- ja jälgimissüsteemis tuvastatud puuduste põhjuseks on vähene suutlikkus ja puudulik taristu. Samuti ei õigusta need piirangud Ghana suutmatust jõustada tulemuslikult oma õigusakte ETR-kalapüügiga seotud rikkumiste karistamiseks. |
| --- | --- |

(68)

Ehkki tema laevastiku seire, kontrolli ja järelevalve valdkonnas võib esineda suutlikkusega seotud eripiiranguid, ei õigusta Ghana arengutasemest tulenevad eripiirangud kõiki eelmistes punktides tuvastatud puudusi. Võttes arvesse eespool nimetatud ÜRO inimarengu indeksit, ei ole tõendeid selle kohta, et Ghana suutmatus täita talle rahvusvahelise õigusega pandud kohustusi tuleneks riigi madalast arengutasemest. Puuduvad tõendid selle kohta, et kalanduse õigusraamistikus ning seire-, kontrolli-, järelevalve- ja jälgimissüsteemis tuvastatud puuduste põhjuseks on vähene suutlikkus ja puudulik taristu. Samuti ei õigusta need piirangud Ghana suutmatust jõustada tulemuslikult oma õigusakte ETR-kalapüügiga seotud rikkumiste karistamiseks.

| (69) | Alates 2018. aastast on komisjon Ghanat toetanud kalandussektoris piirkondliku programmi (Lääne-Aafrikas piirkondliku kalanduse juhtimise parandamise programm, PESCAO) abil. Samuti on komisjon pakkunud tuge õigusaktide läbivaatamisel ning ETR-kalapüügi vastase ajakohastatud riikliku tegevuskava vastuvõtmisel põhjenduses 19 osutatud töörühma raames. |
| --- | --- |

(69)

Alates 2018. aastast on komisjon Ghanat toetanud kalandussektoris piirkondliku programmi (Lääne-Aafrikas piirkondliku kalanduse juhtimise parandamise programm, PESCAO) abil. Samuti on komisjon pakkunud tuge õigusaktide läbivaatamisel ning ETR-kalapüügi vastase ajakohastatud riikliku tegevuskava vastuvõtmisel põhjenduses 19 osutatud töörühma raames.

| (70) | Võttes arvesse käesolevas punktis esitatud kaalutlusi ning tuginedes kõikidele komisjoni kogutud faktidele ja Ghana ametiasutuste avaldustele, võib vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 7 väita, et riigi arengutase ei piira Ghana kalamajanduse olukorda ja üldist tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(70)

Võttes arvesse käesolevas punktis esitatud kaalutlusi ning tuginedes kõikidele komisjoni kogutud faktidele ja Ghana ametiasutuste avaldustele, võib vastavalt ETR-kalapüügi määruse artikli 31 lõikele 7 väita, et riigi arengutase ei piira Ghana kalamajanduse olukorda ja üldist tulemuslikkust.

4.   JÄRELDUS VÕIMALIKU KOOSTÖÖD MITTETEGEVAKS KOLMANDAKS RIIGIKS MÄÄRAMISE KOHTA

| (71) | Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi Ghana suutmatuse kohta täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, ranniku- või turustusriigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, tuleks Ghanat kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teavitada tema võimalikust määramisest riigiks, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina. |
| --- | --- |

(71)

Võttes arvesse eespool esitatud järeldusi Ghana suutmatuse kohta täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid lipu-, ranniku- või turustusriigi kohustusi ning võtta meetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, tuleks Ghanat kooskõlas ETR-kalapüügi määruse artikliga 32 teavitada tema võimalikust määramisest riigiks, keda komisjon käsitab ETR-kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina.

| (72) | Samuti peab komisjon rakendama Ghana suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Nõuetekohase haldamise huvides tuleks määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul kõnealune riik saab teatele kirjalikult vastata ja olukorda parandada. |
| --- | --- |

(72)

Samuti peab komisjon rakendama Ghana suhtes kõiki ETR-kalapüügi määruse artiklis 32 sätestatud demarše. Nõuetekohase haldamise huvides tuleks määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul kõnealune riik saab teatele kirjalikult vastata ja olukorda parandada.

| (73) | Ghana teavitamine tema võimalikust määramisest riigiks, keda komisjon käsitab koostööd mittetegeva kolmanda riigina käesoleva otsuse tähenduses, ei välista ega too automaatselt kaasa komisjoni või nõukogu edasisi meetmeid seoses koostööd mittetegevateks kolmandateks riikideks määramisega ja asjakohase nimekirja koostamisega, |
| --- | --- |

(73)

Ghana teavitamine tema võimalikust määramisest riigiks, keda komisjon käsitab koostööd mittetegeva kolmanda riigina käesoleva otsuse tähenduses, ei välista ega too automaatselt kaasa komisjoni või nõukogu edasisi meetmeid seoses koostööd mittetegevateks kolmandateks riikideks määramisega ja asjakohase nimekirja koostamisega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Ghana Vabariiki teavitatakse tema võimalikust määramisest riigiks, keda komisjon käsitab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses koostööd mittetegeva kolmanda riigina.

Brüssel, 2. juuni 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 26. novembri 2013. aasta otsus 2013/C 346/03, millega teavitatakse kolmandaid riike, kelle puhul komisjon peab võimalikuks nende kindlaksmääramist koostööd mittetegeva kolmanda riigina vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT C 346, 27.11.2013, lk 26).

2

(3)  ELT C 324, 2.10.2015, lk 15.

3

(4)  https://treaties.un.org/

4

(5)  http://www.fao.org/port-state-measures/background/parties-psma/en/

5

(6)  https://treaties.un.org/pages/showDetails.aspx?objid=080000028007be1a

6

(7)  http://www.fao.org/fishery/ipoa-iuu/npoa/en

7

(8)  Tööstuslike traalide ja piroogide vahelist ümberlaadimist merel tuntakse kohapeal nimetuse „saiko“ all.

8

(9)  https://www.mofep.gov.gh/sites/default/files/budget-statements/2020-Budget-Statement-and-Economic-Policy_v3.pdf.

9

(10)  FAO/CECAFi väikeste pelaagiliste kalade töörühma lõuna allrühma hinnangu kohaselt on Côte d’Ivoire’i Vabariigi, Ghana, Togo ja Benini ühised Sardinella aurita (ümar sardinell) ja Sardinella maderensis (madeira sardinell) varud liigkasutatud ja hävimas. Hinnangus soovitati sardinellipüük lõpetada, et lasta varudel taastuda. FAO (2019). Report of the FAO/CECAF Working Group on the Assessment of Small Pelagic Fish – Subgroup South (FAO/CECAFi töörühma hinnang väikeste pelaagiliste kalade kohta – lõuna allrühm). Elmina, Ghana, 12.–20. september 2018. Rapport du Groupe de travail FAO/COPACE sur l’évaluation des petits poissons pélagiques – Sous-groupe Sud. Elmina, Ghana, 12–20 septembre 2018. CECAF/ECAF Series/COPACE/PACE Séries No. 19/81. Rooma. http://www.fao.org/3/ca5402b/ca5402b.pdf.

10

Sardinella aurita

Sardinella maderensis

Report of the FAO/CECAF Working Group on the Assessment of Small Pelagic Fish – Subgroup South (FAO/CECAFi töörühma hinnang väikeste pelaagiliste kalade kohta – lõuna allrühm). Elmina, Ghana, 12.–20. september 2018. Rapport du Groupe de travail FAO/COPACE sur l’évaluation des petits poissons pélagiques – Sous-groupe Sud

(11)  http://www.fao.org/3/CA0464EN/ca0464en.pdf ja http://www.fao.org/3/cb2339en/CB2339EN.pdf.

11

(12)  http://documents1.worldbank.org/curated/en/866911554409721545/pdf/Ghana-Under-the-First-Phase-of-the-West-Africa-Regional-Fisheries-Program-Project.pdf.

12

(13)  Tuunipüügilaevade suhtes kohaldatakse erinevaid sätteid: vähemalt 50 % laevast peab kuuluma põhjenduses 34 osutatud isikutele või olema nende kontrolli all.

13

(14)  http://documents1.worldbank.org/curated/en/866911554409721545/pdf/Ghana-Under-the-First-Phase-of-the-West-Africa-Regional-Fisheries-Program-Project.pdf.

14

(15)  https://www.mofep.gov.gh/sites/default/files/budget-statements/2020-Budget-Statement-and-Economic-Policy_v3.pdf.

15

(16)  http://hdr.undp.org/sites/all/themes/hdr_theme/country-notes/GHA.pdf.

16

---

| 7.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CI 215/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

CI 215/17

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

2. juuni 2021,

millega kehtestatakse loetelu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt kaitstud geograafiliste tähistest, mille kohta esitatakse rahvusvahelise registreerimise taotlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1753 artiklile 2

(2021/C 215 I/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta määrust (EL) 2019/1753 liidu tegevuse kohta pärast liidu ühinemist päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsiooniga, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsioon (2) (edaspidi „Genfi redaktsioon“) on rahvusvaheline kokkulepe, mille alusel rakendavad osalised päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste vastastikuse kaitse süsteemi. |
| --- | --- |

(1)

Päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsioon (2) (edaspidi „Genfi redaktsioon“) on rahvusvaheline kokkulepe, mille alusel rakendavad osalised päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste vastastikuse kaitse süsteemi.

| (2) | Pärast nõukogu otsust (EL) 2019/1754 (3) liidu ühinemise kohta Genfi redaktsiooniga andis liit 26. novembril 2019 hoiule Genfi redaktsiooniga ühinemise kirja. Liidu ühinemine Genfi redaktsiooniga jõustus 26. veebruaril 2020. Kuna liit oli viies Genfi redaktsiooniga ühinev osaline, jõustus Genfi redaktsioon samal kuupäeval vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 29 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Pärast nõukogu otsust (EL) 2019/1754 (3) liidu ühinemise kohta Genfi redaktsiooniga andis liit 26. novembril 2019 hoiule Genfi redaktsiooniga ühinemise kirja. Liidu ühinemine Genfi redaktsiooniga jõustus 26. veebruaril 2020. Kuna liit oli viies Genfi redaktsiooniga ühinev osaline, jõustus Genfi redaktsioon samal kuupäeval vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 29 lõikele 2.

| (3) | Vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 5 lõigetele 1 ja 2 võivad redaktsiooniosaliste pädevad asutused esitada päritolunimetuse või geograafilise tähise rahvusvahelise registreerimise taotlusi Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni rahvusvahelisele büroole, kes registreerib nimetuse või tähise rahvusvahelises registris. Genfi redaktsiooni artikli 9 kohaselt võivad teised redaktsiooniosalised pärast konkreetse läbivaatusmenetluse lõppu ja võttes arvesse menetluse tulemusi otsustada, kas nad kaitsevad seda päritolunimetust või geograafilist tähist oma territooriumil. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 5 lõigetele 1 ja 2 võivad redaktsiooniosaliste pädevad asutused esitada päritolunimetuse või geograafilise tähise rahvusvahelise registreerimise taotlusi Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni rahvusvahelisele büroole, kes registreerib nimetuse või tähise rahvusvahelises registris. Genfi redaktsiooni artikli 9 kohaselt võivad teised redaktsiooniosalised pärast konkreetse läbivaatusmenetluse lõppu ja võttes arvesse menetluse tulemusi otsustada, kas nad kaitsevad seda päritolunimetust või geograafilist tähist oma territooriumil.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) 2019/1753 artikli 1 lõikele 2 hõlmab mõiste „geograafiline tähis“ kõnealuse määruse kohaldamisel ja selle alusel vastu võetud õigusaktide kohaldamisel kaitstud päritolunimetusi ja kaitstud geograafilisi tähiseid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (4) tähenduses. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) 2019/1753 artikli 1 lõikele 2 hõlmab mõiste „geograafiline tähis“ kõnealuse määruse kohaldamisel ja selle alusel vastu võetud õigusaktide kohaldamisel kaitstud päritolunimetusi ja kaitstud geograafilisi tähiseid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (4) tähenduses.

| (5) | Kooskõlas määruse (EL) 2019/1753 artikli 2 lõikega 1 on komisjonil kui liidu pädeval asutusel õigus esitada rahvusvahelisele büroole liidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste rahvusvahelise registreerimise taotlusi liidu ühinemisel Genfi redaktsiooniga ning seejärel korrapäraselt. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas määruse (EL) 2019/1753 artikli 2 lõikega 1 on komisjonil kui liidu pädeval asutusel õigus esitada rahvusvahelisele büroole liidu päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste rahvusvahelise registreerimise taotlusi liidu ühinemisel Genfi redaktsiooniga ning seejärel korrapäraselt.

| (6) | Kooskõlas määruse (EL) 2019/1753 artikli 2 lõikega 2 saatsid liikmesriigid 2020. aasta septembrist detsembrini komisjonile 58 taotlust registreerida rahvusvahelises registris nende territooriumilt pärit ja määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt kaitstud päritolunimetused ja kaitstud geograafilised tähised. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EL) 2019/1753 artikli 2 lõikega 2 saatsid liikmesriigid 2020. aasta septembrist detsembrini komisjonile 58 taotlust registreerida rahvusvahelises registris nende territooriumilt pärit ja määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt kaitstud päritolunimetused ja kaitstud geograafilised tähised.

| (7) | Kaitstud päritolunimetuste („KPN“) ja kaitstud geograafiliste tähistena („KGT“) määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt kaitstud nimetuste kohta tuleks esitada taotlus nende registreerimiseks rahvusvahelises registris vastavalt päritolunimetuste ja geograafiliste tähistena. |
| --- | --- |

(7)

Kaitstud päritolunimetuste („KPN“) ja kaitstud geograafiliste tähistena („KGT“) määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt kaitstud nimetuste kohta tuleks esitada taotlus nende registreerimiseks rahvusvahelises registris vastavalt päritolunimetuste ja geograafiliste tähistena.

| (8) | Seepärast tuleks kehtestada loetelu kaitstud päritolunimetustest (KPN) ja kaitstud geograafilistest tähistest (KGT), mis põhineb liikmesriikide poolt komisjonile esitatud taotlustel esitada nende territooriumilt pärit ja liidus määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt kaitstud geograafiliste tähiste rahvusvahelise registreerimise taotlused. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks kehtestada loetelu kaitstud päritolunimetustest (KPN) ja kaitstud geograafilistest tähistest (KGT), mis põhineb liikmesriikide poolt komisjonile esitatud taotlustel esitada nende territooriumilt pärit ja liidus määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt kaitstud geograafiliste tähiste rahvusvahelise registreerimise taotlused.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee (veiniga tegelev alarühma) arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee (veiniga tegelev alarühma) arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Loetelu määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt kaitstud päritolunimetustest ja kaitstud geograafilistest tähistest, mille kohta komisjon esitab rahvusvahelise registreerimise taotlused, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Brüssel, 2. juuni 2021.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  ELT L 271, 24.10.2019, lk 1.

1

(2)  ELT L 271, 24.10.2019, lk 15.

2

(3)  Nõukogu 7. oktoobri 2019. aasta otsus (EL) 2019/1754 Euroopa Liidu ühinemise kohta päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (ELT L 271, 24.10.2019, lk 12).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

4

---

LISA

Loetelu liidus määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt
  kaitstud geograafilistest tähistest
  (kaitstud päritolunimetused ja kaitstud geograafilised tähised),
  mille kohta esitatakse rahvusvahelise registreerimise taotlused
  vastavalt määruse (EL) 2019/1753 artiklile 2

Taani

| — | Dons (KPN) |
| --- | --- |

—

Dons (KPN)

Kreeka

| — | Αιγαίο Πέλαγος (KGT) |
| --- | --- |

—

Αιγαίο Πέλαγος (KGT)

| — | Μακεδονία (KGT) |
| --- | --- |

—

Μακεδονία (KGT)

| — | Θράκη (KGT) |
| --- | --- |

—

Θράκη (KGT)

Hispaania

| — | Alicante (KPN) |
| --- | --- |

—

Alicante (KPN)

| — | Almansa (KPN) |
| --- | --- |

—

Almansa (KPN)

| — | Aylés (KPN) |
| --- | --- |

—

Aylés (KPN)

| — | Bierzo (KPN) |
| --- | --- |

—

Bierzo (KPN)

| — | Bizkaiko Txakolina / Chacolí de Bizkaia / Txakolí de Bizkaia (KPN) |
| --- | --- |

—

Bizkaiko Txakolina / Chacolí de Bizkaia / Txakolí de Bizkaia (KPN)

| — | Bullas (KPN) |
| --- | --- |

—

Bullas (KPN)

| — | Calatayud (KPN) |
| --- | --- |

—

Calatayud (KPN)

| — | Cariñena (KPN) |
| --- | --- |

—

Cariñena (KPN)

| — | Cataluña / Catalunya (KPN) |
| --- | --- |

—

Cataluña / Catalunya (KPN)

| — | Cava (KPN) |
| --- | --- |

—

Cava (KPN)

| — | Cigales (KPN) |
| --- | --- |

—

Cigales (KPN)

| — | Condado de Huelva (KPN) |
| --- | --- |

—

Condado de Huelva (KPN)

| — | Dehesa del Carrizal (KPN) |
| --- | --- |

—

Dehesa del Carrizal (KPN)

| — | Empordà (KPN) |
| --- | --- |

—

Empordà (KPN)

| — | Getariako Txakolina / Chacolí de Getaria / Txakolí de Getaria (KPN) |
| --- | --- |

—

Getariako Txakolina / Chacolí de Getaria / Txakolí de Getaria (KPN)

| — | Gran Canaria (KPN) |
| --- | --- |

—

Gran Canaria (KPN)

| — | Islas Canarias (KPN) |
| --- | --- |

—

Islas Canarias (KPN)

| — | Jerez-Xérès-Sherry / Jerez / Xérès / Sherry (KPN) |
| --- | --- |

—

Jerez-Xérès-Sherry / Jerez / Xérès / Sherry (KPN)

| — | Jumilla (KPN) |
| --- | --- |

—

Jumilla (KPN)

| — | La Mancha (KPN) |
| --- | --- |

—

La Mancha (KPN)

| — | La Palma (KPN) |
| --- | --- |

—

La Palma (KPN)

| — | Lanzarote (KPN) |
| --- | --- |

—

Lanzarote (KPN)

| — | Málaga (KPN) |
| --- | --- |

—

Málaga (KPN)

| — | Manchuela (KPN) |
| --- | --- |

—

Manchuela (KPN)

| — | Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda / Manzanilla (KPN) |
| --- | --- |

—

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda / Manzanilla (KPN)

| — | Monterrei (KPN) |
| --- | --- |

—

Monterrei (KPN)

| — | Montilla-Moriles (KPN) |
| --- | --- |

—

Montilla-Moriles (KPN)

| — | Navarra (KPN) |
| --- | --- |

—

Navarra (KPN)

| — | Penedès (KPN) |
| --- | --- |

—

Penedès (KPN)

| — | Rías Baixas (KPN) |
| --- | --- |

—

Rías Baixas (KPN)

| — | Ribeira Sacra (KPN) |
| --- | --- |

—

Ribeira Sacra (KPN)

| — | Ribeiro (KPN) |
| --- | --- |

—

Ribeiro (KPN)

| — | Ribera del Duero (KPN) |
| --- | --- |

—

Ribera del Duero (KPN)

| — | Ribera del Guadiana (KPN) |
| --- | --- |

—

Ribera del Guadiana (KPN)

| — | Ribera del Júcar (KPN) |
| --- | --- |

—

Ribera del Júcar (KPN)

| — | Rioja (KPN) |
| --- | --- |

—

Rioja (KPN)

| — | Rueda (KPN) |
| --- | --- |

—

Rueda (KPN)

| — | Sierras de Málaga (KPN) |
| --- | --- |

—

Sierras de Málaga (KPN)

| — | Somontano (KPN) |
| --- | --- |

—

Somontano (KPN)

| — | Terra Alta (KPN) |
| --- | --- |

—

Terra Alta (KPN)

| — | Toro (KPN) |
| --- | --- |

—

Toro (KPN)

| — | Utiel-Requena (KPN) |
| --- | --- |

—

Utiel-Requena (KPN)

| — | Valdeorras (KPN) |
| --- | --- |

—

Valdeorras (KPN)

| — | Valdepeñas (KPN) |
| --- | --- |

—

Valdepeñas (KPN)

| — | Valencia (KPN) |
| --- | --- |

—

Valencia (KPN)

| — | Vinos de Madrid (KPN) |
| --- | --- |

—

Vinos de Madrid (KPN)

| — | Ycoden-Daute-Isora (KPN) |
| --- | --- |

—

Ycoden-Daute-Isora (KPN)

| — | Yecla (KPN) |
| --- | --- |

—

Yecla (KPN)

| — | Castilla (KGT) |
| --- | --- |

—

Castilla (KGT)

| — | Castilla y León (KGT) |
| --- | --- |

—

Castilla y León (KGT)

Itaalia

| — | Franciacorta (KPN) |
| --- | --- |

—

Franciacorta (KPN)

| — | Gioia del Colle (KPN) |
| --- | --- |

—

Gioia del Colle (KPN)

Küpros

| — | Κουμανδαρία (KPN) |
| --- | --- |

—

Κουμανδαρία (KPN)

Slovakkia

| — | Vinohradnícka oblasť Tokaj (KPN) |
| --- | --- |

—

Vinohradnícka oblasť Tokaj (KPN)

---