# Europeiska unionens C 215I/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 215I |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången7 juni 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 215I

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången7 juni 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 215 I/01 | Meddelande från kommissionen – Tillägg till riktlinjerna för de olika kategorierna av ändringar, för tillämpningen av de förfaranden som fastställs i kapitlen II, IIa, III och IV i kommissionens förordning (EG) nr 1234/2008 av den 24 november 2008 om granskning av ändringar av villkoren för godkännande för försäljning av humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt för den dokumentation som ska lämnas in i samband med dessa förfaranden | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 215 I/01

Meddelande från kommissionen – Tillägg till riktlinjerna för de olika kategorierna av ändringar, för tillämpningen av de förfaranden som fastställs i kapitlen II, IIa, III och IV i kommissionens förordning (EG) nr 1234/2008 av den 24 november 2008 om granskning av ändringar av villkoren för godkännande för försäljning av humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt för den dokumentation som ska lämnas in i samband med dessa förfaranden

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 215 I/02 | Kommissionens genomförandebeslut av den 3 juni 2021 om upprättande av en förteckning över geografiska beteckningar som är skyddade enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 och som ska ges in som ansökningar om internationell registrering i enlighet med artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753 | 3 |
| 2021/C 215 I/03 | Kommissionens beslut av den 2 juni 2021 om meddelande till Republiken Ghana om möjligheten att landet kommer att identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske | 6 |
| 2021/C 215 I/04 | Kommissionens genomförandebeslut av den 2 juni 2021 om upprättande av en förteckning över geografiska beteckningar som är skyddade enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och som ska ges in som ansökningar om internationell registrering i enlighet med artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753 | 17 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 215 I/02

Kommissionens genomförandebeslut av den 3 juni 2021 om upprättande av en förteckning över geografiska beteckningar som är skyddade enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 och som ska ges in som ansökningar om internationell registrering i enlighet med artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753

3

2021/C 215 I/03

Kommissionens beslut av den 2 juni 2021 om meddelande till Republiken Ghana om möjligheten att landet kommer att identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

6

2021/C 215 I/04

Kommissionens genomförandebeslut av den 2 juni 2021 om upprättande av en förteckning över geografiska beteckningar som är skyddade enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och som ska ges in som ansökningar om internationell registrering i enlighet med artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753

17

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 7.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CI 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CI 215/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Tillägg till riktlinjerna för de olika kategorierna av ändringar, för tillämpningen av de förfaranden som fastställs i kapitlen II, IIa, III och IV i kommissionens förordning (EG) nr 1234/2008 av den 24 november 2008 om granskning av ändringar av villkoren för godkännande för försäljning av humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt för den dokumentation som ska lämnas in i samband med dessa förfaranden

(2021/C 215 I/01)

Mot bakgrund av kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/756 av den 24 mars 2021 om ändring av förordning (EG) nr 1234/2008 om granskning av ändringar av villkoren för godkännande för försäljning av humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel (1) ska följande avsnitt läggas till i Riktlinjer för de olika kategorierna av ändringar, för tillämpningen av de förfaranden som fastställs i kapitlen II, IIa, III och IV i kommissionens förordning (EG) nr 1234/2008 av den 24 november 2008 om granskning av ändringar av villkoren för godkännande för försäljning av humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt för den dokumentation som ska lämnas in i samband med dessa förfaranden (2013/C 223/01).

2.   HANDLEDNING FÖR BEHANDLING AV ÄNDRINGAR

2.5a   Humanvaccin mot coronavirus

Dessa riktlinjer gäller tillämpningen av artikel 21 och bilagorna I och II till förordningen om ändringar. Den gör det möjligt att uppdatera den aktiva substansen i godkända humanvaccin mot coronavirus.

Sådana ändringar omfattar utbyte eller tillägg av en serotyp, stam, antigen eller kodande sekvens eller en kombination av serotyper, stammar, antigener eller kodande sekvenser, förutsatt att vaccinets tekniska plattform förblir likartad. Sådana ändringar klassificeras som ändringar av typ II och gäller alla humanvaccin mot coronavirus.

Under en pandemisk situation som vederbörlig ordning erkänts av Världshälsoorganisationen eller unionen kommer man att följa en påskyndad tidsplan som fastställts i samråd med de behöriga myndigheterna. De behöriga myndigheterna kan begära ytterligare uppgifter under bedömningen för att kunna fatta ett beslut.

Innehavare av godkännande för försäljning uppmanas att i förväg diskutera en sådan ändring med läkemedelsmyndigheten eller, i förekommande fall, referensmedlemsstaten eller den nationella behöriga myndigheten, för att överväga om ändringen av den aktiva substansen är lämplig, med beaktande av den epidemiologiska situationen, ärendets brådskande karaktär och vaccinationskampanjerna.

Alla andra ändringar av humanvaccin mot coronavirus ska följa de ändringsförfaranden som beskrivs i andra avsnitt av dessa riktlinjer. Ansökan måste utformas i enlighet med de tillämpliga rubrikerna och numreringen i EU-CTD-formatet, och följande ska ingå:

| — | Ett följebrev. |
| --- | --- |

—

Ett följebrev.

| — | Modul 1, inklusive det ifyllda EU-ansökningsformuläret (offentliggjort i NTA) tillsammans med en översikt över de ändringar som gjorts i alla moduler för att hantera utbyte eller tillägg av en serotyp, stam, antigen eller kodande sekvens eller en kombination av dessa och den reviderade produktinformationen i lämpligt format. |
| --- | --- |

—

Modul 1, inklusive det ifyllda EU-ansökningsformuläret (offentliggjort i NTA) tillsammans med en översikt över de ändringar som gjorts i alla moduler för att hantera utbyte eller tillägg av en serotyp, stam, antigen eller kodande sekvens eller en kombination av dessa och den reviderade produktinformationen i lämpligt format.

| — | En uppdatering eller ett tillägg till kvalitetssammandrag, icke-kliniska översikter och kliniska översikter där det är relevant. |
| --- | --- |

—

En uppdatering eller ett tillägg till kvalitetssammandrag, icke-kliniska översikter och kliniska översikter där det är relevant.

| — | Styrkande uppgifter som gäller den föreslagna ändringen. För modul 3 bör innehavaren av godkännandet för försäljning i förväg diskutera dess struktur med den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

—

Styrkande uppgifter som gäller den föreslagna ändringen. För modul 3 bör innehavaren av godkännandet för försäljning i förväg diskutera dess struktur med den behöriga myndigheten.

Det är möjligt att det förekommer olika versioner (t.ex. olika serotyper, stammar, antigener eller kodande sekvenser eller kombinationer av serotyper, stammar, antigener eller kodande sekvenser) av vaccinet enligt samma godkännande för försäljning. För att skilja bruksanvisningarna för de olika versionerna av vaccinet åt bör det finnas en separat produktinformation per version av serotyp, stam, antigen eller kodande sekvens eller kombination av dessa. Det förutsätts också att det kan leda till olika internationella generiska namn.

För att skilja dem åt och göra det möjligt för hälso- och sjukvårdspersonal och/eller patienter att förskriva/välja lämplig version av vaccinet och för att underlätta spårbarheten bör innehavarna av godkännande för försäljning föreslå kvalificerare/förkortningar som en del av fantasinamnet och en differentiering i förpackningen av de olika versionerna av vaccinet.

Kvalificerare eller förkortningar kan i undantagsfall översättas om det behövs. Namnen på de olika versionerna bör diskuteras i förväg med den behöriga myndigheten. För centralt godkända vacciner bör de godkännas av läkemedelsmyndigheten.

Vid ansökningar för den årliga uppdateringen av humanvaccin mot coronavirus i det centraliserade förfarandet ska den avgift för ändringen som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 297/95 betalas enligt läkemedelsmyndighetens finansiella förfaranden.

För ansökningar om uppdatering av humanvaccin mot coronavirus inom förfarandet för ömsesidigt erkännande bör referensmedlemsstaten också få förteckningen över expedieringsdatum. Denna förteckning ska innehålla förfarandenumret, de datum då ansökningarna har skickats till varje berörd medlemsstat och bekräftelse på att de avgifter som fastställts av de behöriga myndigheterna har betalats.

4.   BILAGA

| B.   ÄNDRINGAR AV KVALITET |
| --- |

B.   ÄNDRINGAR AV KVALITET

B.I   Aktiv Substans

B.I.a   Tillverkning

| B.I.a.6 Ändringar av den aktiva substansen i ett vaccin mot coronavirus hos människor | Villkor som ska uppfyllas | Dokumentation som ska inlämnas | Typ av förfarande |
| --- | --- | --- | --- |
| | a) | Ersättning eller tillägg av en serotyp, stam, antigen eller kodande sekvens eller kombination av serotyper, stammar, antigener eller kodande sekvenser för ett humanvaccin mot coronavirus | | | II |

B.I.a.6 Ändringar av den aktiva substansen i ett vaccin mot coronavirus hos människor

Villkor som ska uppfyllas

Dokumentation som ska inlämnas

Typ av förfarande

a)

Ersättning eller tillägg av en serotyp, stam, antigen eller kodande sekvens eller kombination av serotyper, stammar, antigener eller kodande sekvenser för ett humanvaccin mot coronavirus

II

---

(1)  EUT L 162, 10.5.2021, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 7.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CI 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CI 215/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 3 juni 2021

om upprättande av en förteckning över geografiska beteckningar som är skyddade enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 och som ska ges in som ansökningar om internationell registrering i enlighet med artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753

(2021/C 215 I/02)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753 av den 23 oktober 2019 om unionens åtgärder efter anslutningen till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (1), särskilt artikel 2.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (2) (Genèveakten) är en internationell överenskommelse enligt vilken de avtalsslutande parterna genomför ett system för ömsesidigt erkännande av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(1)

Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (2) (Genèveakten) är en internationell överenskommelse enligt vilken de avtalsslutande parterna genomför ett system för ömsesidigt erkännande av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar.

| (2) | Till följd av rådets beslut (EU) 2019/1754 (3) om unionens anslutning till Genèveakten deponerade unionen anslutningsinstrumentet till Genèveakten den 26 november 2019. Unionens anslutning till Genèveakten fick verkan den 26 februari 2020. Eftersom unionen var den femte parten som anslöt sig till Genèveakten trädde Genèveakten i kraft samma dag, i enlighet med artikel 29.2 i Genèveakten. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av rådets beslut (EU) 2019/1754 (3) om unionens anslutning till Genèveakten deponerade unionen anslutningsinstrumentet till Genèveakten den 26 november 2019. Unionens anslutning till Genèveakten fick verkan den 26 februari 2020. Eftersom unionen var den femte parten som anslöt sig till Genèveakten trädde Genèveakten i kraft samma dag, i enlighet med artikel 29.2 i Genèveakten.

| (3) | I enlighet med artikel 5.1 och 5.2 i Genèveakten får de behöriga myndigheterna för varje avtalsslutande part i Genèveakten ge in ansökningar om internationell registrering av en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning till den internationella byrån vid Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (den internationella byrån), som registrerar den i det internationella registret. I enlighet med artikel 9 i Genèveakten får de övriga avtalsslutande parterna besluta om ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen bör skyddas på deras territorier efter och mot bakgrund av ett särskilt granskningsförfarande. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 5.1 och 5.2 i Genèveakten får de behöriga myndigheterna för varje avtalsslutande part i Genèveakten ge in ansökningar om internationell registrering av en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning till den internationella byrån vid Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (den internationella byrån), som registrerar den i det internationella registret. I enlighet med artikel 9 i Genèveakten får de övriga avtalsslutande parterna besluta om ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen bör skyddas på deras territorier efter och mot bakgrund av ett särskilt granskningsförfarande.

| (4) | I enlighet med artikel 1.2 i förordning (EU) 2019/1753 omfattar termen geografiska beteckningar, vid tillämpningen av den förordningen och av de akter som antas i enlighet därmed, skyddade geografiska beteckningar i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 (4). |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 1.2 i förordning (EU) 2019/1753 omfattar termen geografiska beteckningar, vid tillämpningen av den förordningen och av de akter som antas i enlighet därmed, skyddade geografiska beteckningar i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 (4).

| (5) | I enlighet med artikel 2.1 i förordning (EU) 2019/1753 har kommissionen i egenskap av unionens behöriga myndighet befogenhet att ge in ansökningar om internationell registrering av unionens ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar till den internationella byrån efter unionens anslutning till Genèveakten, och därefter regelbundet. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 2.1 i förordning (EU) 2019/1753 har kommissionen i egenskap av unionens behöriga myndighet befogenhet att ge in ansökningar om internationell registrering av unionens ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar till den internationella byrån efter unionens anslutning till Genèveakten, och därefter regelbundet.

| (6) | Mellan september och december 2020 lämnade medlemsstaterna, i enlighet med artikel 2.2 i förordning (EU) 2019/1753, 12 begäranden till kommissionen om registrering i det internationella registret av geografiska beteckningar som har sitt ursprung på deras territorium och som är skyddade enligt förordning (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(6)

Mellan september och december 2020 lämnade medlemsstaterna, i enlighet med artikel 2.2 i förordning (EU) 2019/1753, 12 begäranden till kommissionen om registrering i det internationella registret av geografiska beteckningar som har sitt ursprung på deras territorium och som är skyddade enligt förordning (EU) 2019/787.

| (7) | Namn som är skyddade enligt förordning (EU) 2019/787 som geografiska beteckningar bör ges in som ansökningar om registrering i det internationella registret som geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(7)

Namn som är skyddade enligt förordning (EU) 2019/787 som geografiska beteckningar bör ges in som ansökningar om registrering i det internationella registret som geografiska beteckningar.

| (8) | En förteckning över geografiska beteckningar bör därför upprättas på grundval av medlemsstaternas begäranden till kommissionen om att ge in ansökningar om internationell registrering av geografiska beteckningar som har sitt ursprung på deras territorium och som är skyddade i unionen i enlighet med förordning (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(8)

En förteckning över geografiska beteckningar bör därför upprättas på grundval av medlemsstaternas begäranden till kommissionen om att ge in ansökningar om internationell registrering av geografiska beteckningar som har sitt ursprung på deras territorium och som är skyddade i unionen i enlighet med förordning (EU) 2019/787.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för spritdrycker. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för spritdrycker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

En förteckning över geografiska beteckningar som är skyddade enligt förordning (EU) 2019/787 och som kommissionen ska ge in som ansökningar om internationell registrering upprättas i bilagan till detta beslut.

Utfärdat i Bryssel den 3 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 271, 24.10.2019, s. 1.

1

(2)  EUT L 271, 24.10.2019, s. 15.

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2019/1754 av den 7 oktober 2019 om Europeiska unionens anslutning till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (EUT L 271, 24.10.2019, s. 12).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 av den 17 april 2019 om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008 (EUT L 130, 17.5.2019, s. 1).

4

---

BILAGA

Förteckning över geografiska beteckningar som är skyddade i unionen i enlighet med förordning (EU) 2019/787 (geografiska beteckningar) och som ska ges in som ansökningar om internationell registrering i enlighet med artikel 2 i förordning (EU) 2019/1753

Grekland

| — | Τσικουδιά/Tsikoudia/Τσίπουρο/Tsipouro (GB) |
| --- | --- |

—

Τσικουδιά/Tsikoudia/Τσίπουρο/Tsipouro (GB)

Spanien

| — | Brandy de Jerez (GB) |
| --- | --- |

—

Brandy de Jerez (GB)

| — | Brandy del Penedés (GB) |
| --- | --- |

—

Brandy del Penedés (GB)

| — | Chinchón (GB) |
| --- | --- |

—

Chinchón (GB)

| — | Gin de Mahón (GB) |
| --- | --- |

—

Gin de Mahón (GB)

| — | Pacharán navarro (GB) |
| --- | --- |

—

Pacharán navarro (GB)

| — | Ronmiel de Canarias (GB) |
| --- | --- |

—

Ronmiel de Canarias (GB)

Cypern

| — | Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania (GB) |
| --- | --- |

—

Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania (GB)

Ungern

| — | Törkölypálinka (GB) |
| --- | --- |

—

Törkölypálinka (GB)

Finland

| — | Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland (GB) |
| --- | --- |

—

Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland (GB)

Grekland, Cypern

| — | Ouzo/Ούζο (GB) |
| --- | --- |

—

Ouzo/Ούζο (GB)

Ungern, Österrike

| — | Pálinka (GB) |
| --- | --- |

—

Pálinka (GB)

---

| 7.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CI 215/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CI 215/6

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 2 juni 2021

om meddelande till Republiken Ghana om möjligheten att landet kommer att identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

(2021/C 215 I/03)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (1), särskilt artikel 32, och

av följande skäl:

1.   INLEDNING

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (IUU-förordningen) upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (IUU-förordningen) upprättas ett unionssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske).

| (2) | I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske, åtgärderna med avseende på dessa länder, upprättandet av en förteckning över dessa länder, avförandet från förteckningen, offentliggörandet av förteckningen och eventuella nödåtgärder. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske, åtgärderna med avseende på dessa länder, upprättandet av en förteckning över dessa länder, avförandet från förteckningen, offentliggörandet av förteckningen och eventuella nödåtgärder.

| (3) | Enligt artikel 31 i IUU-förordningen ska kommissionen identifiera de länder den anser vara icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. Ett tredjeland kan identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland om det inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 31 i IUU-förordningen ska kommissionen identifiera de länder den anser vara icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske. Ett tredjeland kan identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland om det inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

| (4) | Innan kommissionen identifierar tredjeländer som icke-samarbetande tredjeländer i enlighet med artikel 31 i IUU-förordningen, måste den meddela tredjeländerna att de kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer i enlighet med artikel 32 i nämnda förordning. Det meddelandet är av preliminär karaktär. |
| --- | --- |

(4)

Innan kommissionen identifierar tredjeländer som icke-samarbetande tredjeländer i enlighet med artikel 31 i IUU-förordningen, måste den meddela tredjeländerna att de kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer i enlighet med artikel 32 i nämnda förordning. Det meddelandet är av preliminär karaktär.

| (5) | Meddelandet till tredjeländer om möjligheten att de kommer att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer ska baseras på kriterierna i artikel 31 i IUU-förordningen. Kommissionen bör också ta hänsyn till alla åtgärder som anges i artikel 32 i den förordningen avseende de tredjeländer som meddelandet är riktat till. Kommissionen bör i meddelandet i synnerhet redogöra för de huvudsakliga faktauppgifterna och skälen bakom en sådan identifiering liksom för möjligheten för de berörda tredjeländerna att svara och lämna bevis som vederlägger identifieringen eller i tillämpliga fall en handlingsplan för att förbättra situationen och information om de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. Kommissionen måste ge de berörda tredjeländerna tillräcklig tid att besvara meddelandet och rimlig tid för att rätta till situationen. |
| --- | --- |

(5)

Meddelandet till tredjeländer om möjligheten att de kommer att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer ska baseras på kriterierna i artikel 31 i IUU-förordningen. Kommissionen bör också ta hänsyn till alla åtgärder som anges i artikel 32 i den förordningen avseende de tredjeländer som meddelandet är riktat till. Kommissionen bör i meddelandet i synnerhet redogöra för de huvudsakliga faktauppgifterna och skälen bakom en sådan identifiering liksom för möjligheten för de berörda tredjeländerna att svara och lämna bevis som vederlägger identifieringen eller i tillämpliga fall en handlingsplan för att förbättra situationen och information om de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. Kommissionen måste ge de berörda tredjeländerna tillräcklig tid att besvara meddelandet och rimlig tid för att rätta till situationen.

| (6) | Identifieringen av icke-samarbetande tredjeländer i enlighet med artikel 31 i IUU-förordningen bör bygga på en genomgång av all information som anges i artikel 31.2 i den förordningen. Den måste grunda sig på en genomgång av all information som har samlats in i enlighet med IUU-förordningen eller, om lämpligt, annan relevant information som fångstuppgifter, handelsrelaterade uppgifter från nationella statistikmyndigheter eller andra tillförlitliga källor, fartygsregister och fartygsdatabaser, fångstdokument eller statistiska dokumentprogram och förteckningar över IUU-fartyg antagna av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer samt annan information som har samlats in i hamnar och fiskeområden. |
| --- | --- |

(6)

Identifieringen av icke-samarbetande tredjeländer i enlighet med artikel 31 i IUU-förordningen bör bygga på en genomgång av all information som anges i artikel 31.2 i den förordningen. Den måste grunda sig på en genomgång av all information som har samlats in i enlighet med IUU-förordningen eller, om lämpligt, annan relevant information som fångstuppgifter, handelsrelaterade uppgifter från nationella statistikmyndigheter eller andra tillförlitliga källor, fartygsregister och fartygsdatabaser, fångstdokument eller statistiska dokumentprogram och förteckningar över IUU-fartyg antagna av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer samt annan information som har samlats in i hamnar och fiskeområden.

| (7) | Enligt artikel 33 i IUU-förordningen ska rådet besluta om en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer. De åtgärder som anges bland annat i artikel 38 i IUU-förordningen gäller för dessa länder.
  Enligt artikel 20.1 i IUU-förordningen är förutsättningen för att fångstintyg som har godkänts av en flaggstat som är tredjeland ska accepteras att kommissionen har mottagit ett meddelande från den berörda flaggstaten om att flaggstaten har egna förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som dess fiskefartyg måste följa. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 33 i IUU-förordningen ska rådet besluta om en förteckning över icke-samarbetande tredjeländer. De åtgärder som anges bland annat i artikel 38 i IUU-förordningen gäller för dessa länder.

Enligt artikel 20.1 i IUU-förordningen är förutsättningen för att fångstintyg som har godkänts av en flaggstat som är tredjeland ska accepteras att kommissionen har mottagit ett meddelande från den berörda flaggstaten om att flaggstaten har egna förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som dess fiskefartyg måste följa.

| (8) | Enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen ska kommissionen vid behov samarbeta administrativt med tredjeländer när det gäller genomförande av bestämmelserna om fångstintyg i den förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen ska kommissionen vid behov samarbeta administrativt med tredjeländer när det gäller genomförande av bestämmelserna om fångstintyg i den förordningen.

2.   FÖRFARANDE FÖR REPUBLIKEN GHANA

| (9) | Republiken Ghana (Ghana) har lämnat sitt meddelande i egenskap av flaggstat i enlighet med artikel 20 i IUU-förordningen och det accepterades av kommissionen den 1 januari 2010. |
| --- | --- |

(9)

Republiken Ghana (Ghana) har lämnat sitt meddelande i egenskap av flaggstat i enlighet med artikel 20 i IUU-förordningen och det accepterades av kommissionen den 1 januari 2010.

| (10) | Inom ramen för det administrativa samarbete som föreskrivs i artikel 20.4 i IUU-förordningen samarbetade kommissionen under perioden 28 maj 2013–23 september 2013 med Ghanas myndigheter för att kontrollera uppgifter rörande Ghanas förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som landets fiskefartyg måste följa och de åtgärder som Ghana vidtagit för att fullgöra sina skyldigheter när det gäller bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(10)

Inom ramen för det administrativa samarbete som föreskrivs i artikel 20.4 i IUU-förordningen samarbetade kommissionen under perioden 28 maj 2013–23 september 2013 med Ghanas myndigheter för att kontrollera uppgifter rörande Ghanas förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som landets fiskefartyg måste följa och de åtgärder som Ghana vidtagit för att fullgöra sina skyldigheter när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

| (11) | Kommissionen har analyserat Ghanas skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat i enlighet med artikel 31.3 i IUU-förordningen. I samband med granskningen beaktade kommissionen de parametrar som anges i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har analyserat Ghanas skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat i enlighet med artikel 31.3 i IUU-förordningen. I samband med granskningen beaktade kommissionen de parametrar som anges i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen.

| (12) | Efter att ha granskat alla fakta som samlats in och alla förklaringar som landet lämnat fastställde kommissionen, i enlighet med artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen, att Ghana inte hade fullgjort sina samtliga skyldigheter enligt internationell rätt i fråga om internationella regler och förordningar samt bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(12)

Efter att ha granskat alla fakta som samlats in och alla förklaringar som landet lämnat fastställde kommissionen, i enlighet med artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen, att Ghana inte hade fullgjort sina samtliga skyldigheter enligt internationell rätt i fråga om internationella regler och förordningar samt bevarande- och förvaltningsåtgärder.

| (13) | I enlighet med detta, och med stöd av kommissionens beslut 2013/C 346/03 (2), underrättades Ghana om möjligheten att landet kommer att identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med detta, och med stöd av kommissionens beslut 2013/C 346/03 (2), underrättades Ghana om möjligheten att landet kommer att identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

| (14) | Ghana uppmanades att samarbeta med kommissionen på grundval av en föreslagen handlingsplan i syfte att rätta till de konstaterade bristerna. |
| --- | --- |

(14)

Ghana uppmanades att samarbeta med kommissionen på grundval av en föreslagen handlingsplan i syfte att rätta till de konstaterade bristerna.

| (15) | Under den bilaterala dialog som följde på beslut 2013/C 346/03 lämnade Ghana muntliga och skriftliga kommentarer som har beaktats av kommissionen. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga. |
| --- | --- |

(15)

Under den bilaterala dialog som följde på beslut 2013/C 346/03 lämnade Ghana muntliga och skriftliga kommentarer som har beaktats av kommissionen. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga.

| (16) | Ghana införde de åtgärder som krävs för att IUU-fisket i fråga ska upphöra, för att förebygga sådan verksamhet och för att korrigera sådana åtgärder eller försummelser som föranleder ett meddelande om möjligheten att landet kommer att identifieras som ett icke-samarbetande land när det gäller bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(16)

Ghana införde de åtgärder som krävs för att IUU-fisket i fråga ska upphöra, för att förebygga sådan verksamhet och för att korrigera sådana åtgärder eller försummelser som föranleder ett meddelande om möjligheten att landet kommer att identifieras som ett icke-samarbetande land när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

| (17) | Till följd av detta beslutade kommissionen, genom ett meddelande av den 1 oktober 2015, att avsluta åtgärderna med avseende på Ghana enligt bestämmelserna i artikel 32 i IUU-förordningen vad gäller landets fullgörande av sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat och landets åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske (3). |
| --- | --- |

(17)

Till följd av detta beslutade kommissionen, genom ett meddelande av den 1 oktober 2015, att avsluta åtgärderna med avseende på Ghana enligt bestämmelserna i artikel 32 i IUU-förordningen vad gäller landets fullgörande av sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat och landets åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske (3).

| (18) | Kommissionen betonade dock att avslutandet av åtgärderna inte utesluter eventuella efterföljande åtgärder från kommissionens eller rådets sida i framtiden, om faktiska omständigheter skulle visa att Ghana inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen betonade dock att avslutandet av åtgärderna inte utesluter eventuella efterföljande åtgärder från kommissionens eller rådets sida i framtiden, om faktiska omständigheter skulle visa att Ghana inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

| (19) | Den 2 mars 2016 kom Ghana och kommissionen överens om att inrätta en arbetsgrupp för samarbete när gäller att bekämpa IUU-fiske. Den dagen enades de också om mandatet för arbetsgruppen. Fyra möten i arbetsgruppen ägde rum under perioden 2016–2019. Två videokonferenser mellan mötena ägde rum under 2019 och 2020. |
| --- | --- |

(19)

Den 2 mars 2016 kom Ghana och kommissionen överens om att inrätta en arbetsgrupp för samarbete när gäller att bekämpa IUU-fiske. Den dagen enades de också om mandatet för arbetsgruppen. Fyra möten i arbetsgruppen ägde rum under perioden 2016–2019. Två videokonferenser mellan mötena ägde rum under 2019 och 2020.

| (20) | Vid mötena behandlades frågor som rör Ghanas åtgärder för att bekämpa IUU-fiske, inbegripet genomförandet av ramen för fiskeriförvaltning, åtgärder för uppföljning, kontroll och övervakning liksom kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som Ghanas fiskefartyg måste följa. Vid mötena behandlades också översynen av den rättsliga ramen. |
| --- | --- |

(20)

Vid mötena behandlades frågor som rör Ghanas åtgärder för att bekämpa IUU-fiske, inbegripet genomförandet av ramen för fiskeriförvaltning, åtgärder för uppföljning, kontroll och övervakning liksom kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som Ghanas fiskefartyg måste följa. Vid mötena behandlades också översynen av den rättsliga ramen.

| (21) | Vid uppföljningen av mötena utbyttes skriftliga synpunkter då kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga angående de åtgärder som Ghana vidtagit för att fullgöra sina skyldigheter när det gäller bekämpning av IUU-fiske. Dessutom genomförde Europeiska unionens delegation i Ghana tre fältbesök under perioden 2019–2020. |
| --- | --- |

(21)

Vid uppföljningen av mötena utbyttes skriftliga synpunkter då kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga angående de åtgärder som Ghana vidtagit för att fullgöra sina skyldigheter när det gäller bekämpning av IUU-fiske. Dessutom genomförde Europeiska unionens delegation i Ghana tre fältbesök under perioden 2019–2020.

| (22) | Ghana är avtalsslutande part i Förenta nationernas havsrättskonvention från 1982, i avtalet om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (FN:s avtal om fiskbestånd) (4) och i avtalet om hamnstatsåtgärder för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (5). Den 12 maj 2003 blev Ghana part i avtalet om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet (6). I maj 2014 antog Ghana en nationell handlingsplan för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske på grundval av den internationella handlingsplanen för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (7). |
| --- | --- |

(22)

Ghana är avtalsslutande part i Förenta nationernas havsrättskonvention från 1982, i avtalet om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (FN:s avtal om fiskbestånd) (4) och i avtalet om hamnstatsåtgärder för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (5). Den 12 maj 2003 blev Ghana part i avtalet om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet (6). I maj 2014 antog Ghana en nationell handlingsplan för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske på grundval av den internationella handlingsplanen för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (7).

| (23) | Ghana är avtalsslutande part i Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat), Fisheries Committee for the West Central Gulf of Guinea (FCWC) och Fiskerikommittén för östra Centralatlanten (Cecaf). De båda senare är regionala rådgivande fiskeriorgan. |
| --- | --- |

(23)

Ghana är avtalsslutande part i Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat), Fisheries Committee for the West Central Gulf of Guinea (FCWC) och Fiskerikommittén för östra Centralatlanten (Cecaf). De båda senare är regionala rådgivande fiskeriorgan.

| (24) | För att utvärdera hur Ghana fullgör sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat enligt de internationella avtal som avses i skäl 22, har kommissionen efterfrågat, samlat in och analyserat all nödvändig information som behövs för utvärderingen. |
| --- | --- |

(24)

För att utvärdera hur Ghana fullgör sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat enligt de internationella avtal som avses i skäl 22, har kommissionen efterfrågat, samlat in och analyserat all nödvändig information som behövs för utvärderingen.

3.   MÖJLIGHETEN ATT GHANA IDENTIFIERAS SOM ETT ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (25) | Kommissionen har analyserat Ghanas skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- och marknadsstat i enlighet med artikel 31.3 i IUU-förordningen. I samband med granskningen har kommissionen tagit hänsyn till kriterierna i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen har analyserat Ghanas skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- och marknadsstat i enlighet med artikel 31.3 i IUU-förordningen. I samband med granskningen har kommissionen tagit hänsyn till kriterierna i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen.

3.1   Åtgärder som vidtagits när det gäller återkommande IUU-fiske och IUU-handel (artikel 31.4 i IUU-förordningen)

| (26) | I enlighet med artikel 31.4 a i IUU-förordningen undersökte kommissionen de åtgärder som Ghana vidtagit när det gäller det återkommande IUU-fiske som har bedrivits av eller fått stöd av fiskefartyg som för landets flagg eller av dess medborgare, eller av fiskefartyg som verkar i landets marina vatten eller använder dess hamnar. |
| --- | --- |

(26)

I enlighet med artikel 31.4 a i IUU-förordningen undersökte kommissionen de åtgärder som Ghana vidtagit när det gäller det återkommande IUU-fiske som har bedrivits av eller fått stöd av fiskefartyg som för landets flagg eller av dess medborgare, eller av fiskefartyg som verkar i landets marina vatten eller använder dess hamnar.

| (27) | Enligt offentligt tillgänglig information liksom data från Ghanas behöriga myndigheter är omlastning till havs i Ghanas vatten förbjudet enligt 2010 års fiskeriföreskrifter (L.I. 1968). Kommissionen konstaterade dock att omlastning till havs mellan industriella trålfartyg och kanoter är allmän praxis i de vatten som står under Ghanas jurisdiktion. Genom regel 33.2 i fiskeriföreskrifterna, LI 1968, förbjuds omlastning av fisk från industriella fartyg till halvindustriella fartyg eller kanoter och omvänt. Vidare föreskrivs i regel 33.4 i fiskeriföreskrifterna, L.I. 1968, att fiskefartyg som har ett bruttoregisterton på minst 50 eller som har licens som industriellt fartyg ska landa sina fångster i godkända hamnar i landet. Regel 33 i fiskeriföreskrifterna, L.I. 1968, antogs med stöd av avsnitt 139 i 2002 års fiskerilag (lag 625). Enligt avsnitt 139.1 g i den lagen får ministern utfärda regler för omlastning. Dessutom bekräftade Ghanas myndigheter i 2020 års budgetöversikt att dessa omlastningar är olagliga eftersom det fastställdes att hela den inhemska och internationella flotta som deltar i s.k. saiko (8) ska förbjudas att fiska i Ghanas vatten (9). |
| --- | --- |

(27)

Enligt offentligt tillgänglig information liksom data från Ghanas behöriga myndigheter är omlastning till havs i Ghanas vatten förbjudet enligt 2010 års fiskeriföreskrifter (L.I. 1968). Kommissionen konstaterade dock att omlastning till havs mellan industriella trålfartyg och kanoter är allmän praxis i de vatten som står under Ghanas jurisdiktion. Genom regel 33.2 i fiskeriföreskrifterna, LI 1968, förbjuds omlastning av fisk från industriella fartyg till halvindustriella fartyg eller kanoter och omvänt. Vidare föreskrivs i regel 33.4 i fiskeriföreskrifterna, L.I. 1968, att fiskefartyg som har ett bruttoregisterton på minst 50 eller som har licens som industriellt fartyg ska landa sina fångster i godkända hamnar i landet. Regel 33 i fiskeriföreskrifterna, L.I. 1968, antogs med stöd av avsnitt 139 i 2002 års fiskerilag (lag 625). Enligt avsnitt 139.1 g i den lagen får ministern utfärda regler för omlastning. Dessutom bekräftade Ghanas myndigheter i 2020 års budgetöversikt att dessa omlastningar är olagliga eftersom det fastställdes att hela den inhemska och internationella flotta som deltar i s.k. saiko (8) ska förbjudas att fiska i Ghanas vatten (9).

| (28) | Enligt offentligt tillgänglig information och information från Ghanas behöriga myndigheter fiskar många industriella trålare som är verksamma i Ghanas vatten efter stora mängder ungfisk som inte uppfyller storlekskraven när det gäller pelagiska arter, såsom sardineller, vilket är i strid med avsnitt 89.1 c i 2002 års fiskerilag (lag 625). I avsnitt 89.1 c föreskrivs att man inte medvetet får fånga ungfisk under fiske. Vidare anges i regel 14 i fiskeriföreskrifterna, L.I. 1968, att man inte får fånga eller vid landningsplatser i landet landa fisk som är mindre än den föreskrivna längden enligt tabell 1 i förteckningen i fiskeriföreskrifterna, L.I. 1968. I tabell 1 i förteckningen anges minsta landningsstorlekar för kommersiellt viktiga fiskarter. I regel 31 anges dessutom att den som fångar ungfisk som bifångst eller oavsiktlig fångst omedelbart ska släppa tillbaka fisken i dess naturliga livsmiljö eller miljön på ett sätt som inte orsakar den någon skada (10). |
| --- | --- |

(28)

Enligt offentligt tillgänglig information och information från Ghanas behöriga myndigheter fiskar många industriella trålare som är verksamma i Ghanas vatten efter stora mängder ungfisk som inte uppfyller storlekskraven när det gäller pelagiska arter, såsom sardineller, vilket är i strid med avsnitt 89.1 c i 2002 års fiskerilag (lag 625). I avsnitt 89.1 c föreskrivs att man inte medvetet får fånga ungfisk under fiske. Vidare anges i regel 14 i fiskeriföreskrifterna, L.I. 1968, att man inte får fånga eller vid landningsplatser i landet landa fisk som är mindre än den föreskrivna längden enligt tabell 1 i förteckningen i fiskeriföreskrifterna, L.I. 1968. I tabell 1 i förteckningen anges minsta landningsstorlekar för kommersiellt viktiga fiskarter. I regel 31 anges dessutom att den som fångar ungfisk som bifångst eller oavsiktlig fångst omedelbart ska släppa tillbaka fisken i dess naturliga livsmiljö eller miljön på ett sätt som inte orsakar den någon skada (10).

| (29) | I strid med de fiskeriföreskrifter som avses i skäl 27 dumpas dessa fångster till havs eller fryses i block och omlastas till specialanpassade kanoter, för att sedan landas och säljas till lokalsamhällen i vinstsyfte. |
| --- | --- |

(29)

I strid med de fiskeriföreskrifter som avses i skäl 27 dumpas dessa fångster till havs eller fryses i block och omlastas till specialanpassade kanoter, för att sedan landas och säljas till lokalsamhällen i vinstsyfte.

| (30) | Enligt avsnitt 100 i 2002 års fiskerilag (lag 625) och regel 35 i fiskeriföreskrifterna, L.I. 1968, måste alla industriella trålare sedan den 1 mars 2018 ha en observatör ombord, men denna åtgärd har inte visat sig vara tillräcklig för att man ska komma till rätta med de olagliga omlastningarna. Denna IUU-fiskeverksamhet har dokumenterats genom de fältbesök som avses i skäl 21, en undersökning som genomförts av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) (11) och information från öppna källor. Denna fråga diskuterades också med Ghanas behöriga myndigheter vid möten i den arbetsgrupp som nämns i skäl 19. |
| --- | --- |

(30)

Enligt avsnitt 100 i 2002 års fiskerilag (lag 625) och regel 35 i fiskeriföreskrifterna, L.I. 1968, måste alla industriella trålare sedan den 1 mars 2018 ha en observatör ombord, men denna åtgärd har inte visat sig vara tillräcklig för att man ska komma till rätta med de olagliga omlastningarna. Denna IUU-fiskeverksamhet har dokumenterats genom de fältbesök som avses i skäl 21, en undersökning som genomförts av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) (11) och information från öppna källor. Denna fråga diskuterades också med Ghanas behöriga myndigheter vid möten i den arbetsgrupp som nämns i skäl 19.

| (31) | Ghanas underlåtenhet att effektivt bekämpa IUU-fiske, särskilt olagliga omlastningar, är oförenlig med landets skyldigheter som kuststat enligt FN:s havsrättskonvention, särskilt när det gäller hållbart bevarande och hållbar förvaltning av levande tillgångar enligt artikel 61.2 och 61.3, samt de skyldigheter som Ghana åtog sig genom anslutningen till FN:s avtal om fiskbestånd 2017. |
| --- | --- |

(31)

Ghanas underlåtenhet att effektivt bekämpa IUU-fiske, särskilt olagliga omlastningar, är oförenlig med landets skyldigheter som kuststat enligt FN:s havsrättskonvention, särskilt när det gäller hållbart bevarande och hållbar förvaltning av levande tillgångar enligt artikel 61.2 och 61.3, samt de skyldigheter som Ghana åtog sig genom anslutningen till FN:s avtal om fiskbestånd 2017.

| (32) | Ghana har inte heller beaktat rekommendationerna i punkt 24 i den internationella handlingsplanen för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, där flaggstaterna rekommenderas att säkerställa omfattande och verkningsfull uppföljning, kontroll och övervakning av fisket, från landningsplats till slutdestination, bland annat genom att använda VMS i enlighet med relevanta nationella, regionala och internationella standarder. Den 21 oktober 2020 besökte EU:s delegation FCWC:s regionala uppföljnings-, kontroll- och övervakningscentrum i dess lokaler i Tema. Ghanas centrum för fiskerikontroll – beläget i samma lokaler – bedrev inte någon verksamhet. Detta kan tyda på att Ghana inte kan utöva tillräcklig kontroll över sina fartyg. I april 2017 konstaterades vid ett besök från Världsbanken en generell ovilja hos Ghanas myndigheter att använda den rikliga information som genereras av VMS (12). Dessutom är den nationella planen för fiskeriinspektioner inaktuell eftersom den endast gällde för 2015 och 2016. Detta tyder på att Ghana inte uppfyllt villkoren i artikel 94 i FN:s havsrättskonvention, där det fastställs att det är flaggstatens skyldighet att utöva kontroll över varje fartyg som för dess flagg. |
| --- | --- |

(32)

Ghana har inte heller beaktat rekommendationerna i punkt 24 i den internationella handlingsplanen för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, där flaggstaterna rekommenderas att säkerställa omfattande och verkningsfull uppföljning, kontroll och övervakning av fisket, från landningsplats till slutdestination, bland annat genom att använda VMS i enlighet med relevanta nationella, regionala och internationella standarder. Den 21 oktober 2020 besökte EU:s delegation FCWC:s regionala uppföljnings-, kontroll- och övervakningscentrum i dess lokaler i Tema. Ghanas centrum för fiskerikontroll – beläget i samma lokaler – bedrev inte någon verksamhet. Detta kan tyda på att Ghana inte kan utöva tillräcklig kontroll över sina fartyg. I april 2017 konstaterades vid ett besök från Världsbanken en generell ovilja hos Ghanas myndigheter att använda den rikliga information som genereras av VMS (12). Dessutom är den nationella planen för fiskeriinspektioner inaktuell eftersom den endast gällde för 2015 och 2016. Detta tyder på att Ghana inte uppfyllt villkoren i artikel 94 i FN:s havsrättskonvention, där det fastställs att det är flaggstatens skyldighet att utöva kontroll över varje fartyg som för dess flagg.

| (33) | Mot bakgrund av de uppgifter som nämns ovan drog kommissionen slutsatsen att Ghana underlåtit att fullgöra sina skyldigheter att som flaggstat hindra sin flotta från att delta i IUU-fiskeverksamhet. Detta strider mot artikel 94.1 och 94.2 i FN:s havsrättskonvention, där det föreskrivs att varje stat ska utöva faktisk jurisdiktion och kontroll över fartyg som för dess flagg. |
| --- | --- |

(33)

Mot bakgrund av de uppgifter som nämns ovan drog kommissionen slutsatsen att Ghana underlåtit att fullgöra sina skyldigheter att som flaggstat hindra sin flotta från att delta i IUU-fiskeverksamhet. Detta strider mot artikel 94.1 och 94.2 i FN:s havsrättskonvention, där det föreskrivs att varje stat ska utöva faktisk jurisdiktion och kontroll över fartyg som för dess flagg.

| (34) | Dessutom måste det, i enlighet med artikel 91 i havsrättskonventionen, föreligga ett verkligt samband mellan flaggstaten och fartyget. Enligt avsnitt 47 i 2002 års fiskerilag (lag 625) måste ett lokalt industriellt eller halvindustriellt fartyg ägas eller kontrolleras av en medborgare i Ghana, av ghananska staten eller av ett företag eller partnerskap som är registrerat enligt lag i Ghana, som har sitt huvudsakliga verksamhetsställe i Ghana och vars verkliga huvudman är ghananska staten, en medborgare i landet, ett offentligt bolag som är etablerat enligt lag i Ghana eller en kombination av dessa (13). Enligt avsnitt 47 i 2002 års fiskerilag (lag 625) ska fartyget också vara registrerat i Ghana. När det gäller industriellt trålfiske finns det dock, att döma av allmänt tillgänglig information och kontakter med Ghanas myndigheter, tecken på att det nödvändiga verkliga sambandet kanske inte föreligger och att den relevanta nationella lagstiftningen eventuellt inte efterlevs. |
| --- | --- |

(34)

Dessutom måste det, i enlighet med artikel 91 i havsrättskonventionen, föreligga ett verkligt samband mellan flaggstaten och fartyget. Enligt avsnitt 47 i 2002 års fiskerilag (lag 625) måste ett lokalt industriellt eller halvindustriellt fartyg ägas eller kontrolleras av en medborgare i Ghana, av ghananska staten eller av ett företag eller partnerskap som är registrerat enligt lag i Ghana, som har sitt huvudsakliga verksamhetsställe i Ghana och vars verkliga huvudman är ghananska staten, en medborgare i landet, ett offentligt bolag som är etablerat enligt lag i Ghana eller en kombination av dessa (13). Enligt avsnitt 47 i 2002 års fiskerilag (lag 625) ska fartyget också vara registrerat i Ghana. När det gäller industriellt trålfiske finns det dock, att döma av allmänt tillgänglig information och kontakter med Ghanas myndigheter, tecken på att det nödvändiga verkliga sambandet kanske inte föreligger och att den relevanta nationella lagstiftningen eventuellt inte efterlevs.

| (35) | I enlighet med artikel 31.4 b i IUU-förordningen granskade kommissionen de åtgärder som Ghana hade vidtagit när det gäller fiskeriprodukter som härstammar från IUU-fiske och som förekommer på landets marknad och i efterföljande handelsflöden. |
| --- | --- |

(35)

I enlighet med artikel 31.4 b i IUU-förordningen granskade kommissionen de åtgärder som Ghana hade vidtagit när det gäller fiskeriprodukter som härstammar från IUU-fiske och som förekommer på landets marknad och i efterföljande handelsflöden.

| (36) | Mot bakgrund av den information som nämns i skälen 27–32 anser kommissionen att Ghana inte kan säkerställa att de fiskeriprodukter som förs in på landets marknad inte härrör från IUU-fiske. Till exempel under de besök i oktober 2020 som avses i skäl 21 observerades att en stor kanot utan fiskeredskap eller nät lossades i Elminas hamn. Block av fryst fisk på ca 60 × 40 cm lastades ut från lagringsutrymmen i skrovet och fiskhandlare sålde dem omedelbart vid kanoten. Kanoterna hade inga generatorer eller frysskåp för att åstadkomma dessa block, som helt enkelt var täckta med filtar. Analysen av de två block av fryst fisk som köptes vid landningsplatsen för fisk i Elmina vid dessa tillfällen visade dessutom att 60 % av de 705 enskilda fiskarna var arter av kommersiell betydelse, såsom små pelagiska arter, bland annat arten Sardinella aurita, som är kraftigt nedfiskad, och andra pelagiska arter från kustfiske. Alla dessa exemplar underskred den minsta tillåtna landningsstorleken enligt regel 14 i fiskeriföreskrifterna, L.I. 1968, och tabell 1 i förteckningen i dessa föreskrifter. Kvantiteterna unga exemplar av små pelagiska arter i fångsterna tydde på att man använt maskstorlekar/fiskeredskap som är förbjudna enligt nationell lagstiftning. Dessa observationer stämmer överens med annan information från öppna källor, den FAO-undersökning som avses i skäl 30 samt informationen från Ghanas myndigheter. |
| --- | --- |

(36)

Mot bakgrund av den information som nämns i skälen 27–32 anser kommissionen att Ghana inte kan säkerställa att de fiskeriprodukter som förs in på landets marknad inte härrör från IUU-fiske. Till exempel under de besök i oktober 2020 som avses i skäl 21 observerades att en stor kanot utan fiskeredskap eller nät lossades i Elminas hamn. Block av fryst fisk på ca 60 × 40 cm lastades ut från lagringsutrymmen i skrovet och fiskhandlare sålde dem omedelbart vid kanoten. Kanoterna hade inga generatorer eller frysskåp för att åstadkomma dessa block, som helt enkelt var täckta med filtar. Analysen av de två block av fryst fisk som köptes vid landningsplatsen för fisk i Elmina vid dessa tillfällen visade dessutom att 60 % av de 705 enskilda fiskarna var arter av kommersiell betydelse, såsom små pelagiska arter, bland annat arten Sardinella aurita, som är kraftigt nedfiskad, och andra pelagiska arter från kustfiske. Alla dessa exemplar underskred den minsta tillåtna landningsstorleken enligt regel 14 i fiskeriföreskrifterna, L.I. 1968, och tabell 1 i förteckningen i dessa föreskrifter. Kvantiteterna unga exemplar av små pelagiska arter i fångsterna tydde på att man använt maskstorlekar/fiskeredskap som är förbjudna enligt nationell lagstiftning. Dessa observationer stämmer överens med annan information från öppna källor, den FAO-undersökning som avses i skäl 30 samt informationen från Ghanas myndigheter.

| (37) | Såsom nämns i skäl 9 har Ghana dessutom rätt att godkänna fångstintyg som åtföljer fiskeriprodukter som förs in på unionsmarknaden och som fångats av fartyg som för ghanansk flagg. Europeiska fiskerikontrollbyrån (EFCA) analyserade ett urval av fångstintyg och beredningsdeklarationer som godkändes av Ghana 2019. EFCA drog slutsatsen att de ghananska behöriga myndigheternas godkännande av fångstintygen gav upphov till allvarliga tvivel om de interna förfarandena på grund av bristande eller inkonsekvent information som godkänts i fångstintygen. |
| --- | --- |

(37)

Såsom nämns i skäl 9 har Ghana dessutom rätt att godkänna fångstintyg som åtföljer fiskeriprodukter som förs in på unionsmarknaden och som fångats av fartyg som för ghanansk flagg. Europeiska fiskerikontrollbyrån (EFCA) analyserade ett urval av fångstintyg och beredningsdeklarationer som godkändes av Ghana 2019. EFCA drog slutsatsen att de ghananska behöriga myndigheternas godkännande av fångstintygen gav upphov till allvarliga tvivel om de interna förfarandena på grund av bristande eller inkonsekvent information som godkänts i fångstintygen.

| (38) | EFCA identifierade flera brister i de fångstintyg som analyserades, till exempel fall där de uppgivna fångstdatumen inträffade efter fiskelicensens sista giltighetsdag, avsaknad av hänvisning till nationella bevarande- och förvaltningsåtgärder i landningsintyget trots att fiskefartygen hade bedrivit fiske inom en eller flera exklusiva ekonomiska zoner, fall där det i den åtföljande bilagan till inhemskt beredda fiskeriprodukter angavs ett annat slutmottagarland än det till vilket sändningen skickades, inkonsekvenser i ifyllandet av mallarna för fångstintyget, inkonsekventa och motsägelsefulla data i fartygens landningsintyg för fiskeverksamhet, inbegripet data om förmodad fiskeverksamhet i tredjeländers exklusiva ekonomiska zoner utan hänvisning till fiskelicenser som utfärdats av tredjeländer. Dessa resultat ledde till slutsatsen att kontroller innan fångstintyg godkänns inte kan säkerställa att exporterade fiskeriprodukter inte härrör från IUU-fiske. |
| --- | --- |

(38)

EFCA identifierade flera brister i de fångstintyg som analyserades, till exempel fall där de uppgivna fångstdatumen inträffade efter fiskelicensens sista giltighetsdag, avsaknad av hänvisning till nationella bevarande- och förvaltningsåtgärder i landningsintyget trots att fiskefartygen hade bedrivit fiske inom en eller flera exklusiva ekonomiska zoner, fall där det i den åtföljande bilagan till inhemskt beredda fiskeriprodukter angavs ett annat slutmottagarland än det till vilket sändningen skickades, inkonsekvenser i ifyllandet av mallarna för fångstintyget, inkonsekventa och motsägelsefulla data i fartygens landningsintyg för fiskeverksamhet, inbegripet data om förmodad fiskeverksamhet i tredjeländers exklusiva ekonomiska zoner utan hänvisning till fiskelicenser som utfärdats av tredjeländer. Dessa resultat ledde till slutsatsen att kontroller innan fångstintyg godkänns inte kan säkerställa att exporterade fiskeriprodukter inte härrör från IUU-fiske.

| (39) | Kommissionen drog slutsatsen att informationen rörande ursprunget och spårbarheten för de fiskeriprodukter som fångats av fartyg som för ghanansk flagg varken var korrekt eller tillförlitlig. Dessutom har Ghana underlåtit att utöva tillsyn av regler som säkerställer spårbarheten för fisk och fiskeriprodukter i samtliga marknadsled i enlighet med punkterna 71 och 72 i den internationella handlingsplanen för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen drog slutsatsen att informationen rörande ursprunget och spårbarheten för de fiskeriprodukter som fångats av fartyg som för ghanansk flagg varken var korrekt eller tillförlitlig. Dessutom har Ghana underlåtit att utöva tillsyn av regler som säkerställer spårbarheten för fisk och fiskeriprodukter i samtliga marknadsled i enlighet med punkterna 71 och 72 i den internationella handlingsplanen för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

| (40) | Mot bakgrund av vad som anförts i detta avsnitt, alla fakta som kommissionen har samlat in och alla förklaringar som har lämnats av Ghanas behöriga myndigheter kan det, i enlighet med artikel 31.3, 31.4 a och 31.4 b i IUU-förordningen, fastställas att Ghana inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- och marknadsstat när det gäller IUU-fiske som bedrivs av eller stöds av fiskefartyg som för landets flagg eller av landets medborgare och när det gäller att förhindra att fiskeriprodukter från IUU-fiske får tillträde till landets marknad. |
| --- | --- |

(40)

Mot bakgrund av vad som anförts i detta avsnitt, alla fakta som kommissionen har samlat in och alla förklaringar som har lämnats av Ghanas behöriga myndigheter kan det, i enlighet med artikel 31.3, 31.4 a och 31.4 b i IUU-förordningen, fastställas att Ghana inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- och marknadsstat när det gäller IUU-fiske som bedrivs av eller stöds av fiskefartyg som för landets flagg eller av landets medborgare och när det gäller att förhindra att fiskeriprodukter från IUU-fiske får tillträde till landets marknad.

3.2   Underlåtenhet att samarbeta och vidta tillsynsåtgärder (artikel 31.5 i IUU-förordningen)

| (41) | I enlighet med artikel 31.5 a i IUU-förordningen har kommissionen analyserat sitt samarbete med Ghana för att avgöra om myndigheterna effektivt samarbetat genom att svara på frågor, lämna synpunkter och utreda frågor rörande IUU-fiske och verksamhet i samband med sådant fiske. |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med artikel 31.5 a i IUU-förordningen har kommissionen analyserat sitt samarbete med Ghana för att avgöra om myndigheterna effektivt samarbetat genom att svara på frågor, lämna synpunkter och utreda frågor rörande IUU-fiske och verksamhet i samband med sådant fiske.

| (42) | Under de fyra mötena i den arbetsgrupp som avses i skäl 19 har Ghanas myndigheter i allmänhet varit samarbetsvilliga när det gäller att svara på förfrågningar om information och lämna synpunkter. Vissa av de uppgifter som lämnades var dock inte korrekta. I mars 2020 uppgav till exempel Ghanas myndigheter, efter en begäran från kommissionen i november 2019, att fartygen YU FENG 1 (IMO-nummer 85.6.1933), YU FENG 3 (IMO-nummer 85.6.1945) och YU FENG 4 (IMO-nummer 85.6.1957) inväntade registrering i Ghanas fartygsregister. Enligt öppna databaser hade dock dessa fartyg varit registrerade i Ghana sedan oktober 2019. Denna information bekräftades senare av Ghanas myndigheter i juni 2020, efter det att kommissionen skickat information från dessa databaser. |
| --- | --- |

(42)

Under de fyra mötena i den arbetsgrupp som avses i skäl 19 har Ghanas myndigheter i allmänhet varit samarbetsvilliga när det gäller att svara på förfrågningar om information och lämna synpunkter. Vissa av de uppgifter som lämnades var dock inte korrekta. I mars 2020 uppgav till exempel Ghanas myndigheter, efter en begäran från kommissionen i november 2019, att fartygen YU FENG 1 (IMO-nummer 85.6.1933), YU FENG 3 (IMO-nummer 85.6.1945) och YU FENG 4 (IMO-nummer 85.6.1957) inväntade registrering i Ghanas fartygsregister. Enligt öppna databaser hade dock dessa fartyg varit registrerade i Ghana sedan oktober 2019. Denna information bekräftades senare av Ghanas myndigheter i juni 2020, efter det att kommissionen skickat information från dessa databaser.

| (43) | Vid arbetsgruppens tredje möte 2018 enades dessutom kommissionen och Ghana om att anordna videokonferenser varje kvartal för att säkerställa ett kontinuerligt och dynamiskt utbyte i frågor av gemensamt intresse. Efter videokonferensen i januari 2019 försökte kommissionen anordna uppföljningsdiskussioner under de följande månaderna. Det visade sig dock vara omöjligt att anordna sådana diskussioner före arbetsgruppens fjärde möte i november 2019, eftersom Ghanas myndigheter upprepade gånger inte var tillgängliga. |
| --- | --- |

(43)

Vid arbetsgruppens tredje möte 2018 enades dessutom kommissionen och Ghana om att anordna videokonferenser varje kvartal för att säkerställa ett kontinuerligt och dynamiskt utbyte i frågor av gemensamt intresse. Efter videokonferensen i januari 2019 försökte kommissionen anordna uppföljningsdiskussioner under de följande månaderna. Det visade sig dock vara omöjligt att anordna sådana diskussioner före arbetsgruppens fjärde möte i november 2019, eftersom Ghanas myndigheter upprepade gånger inte var tillgängliga.

| (44) | Efter ett misslyckat försök att anordna en videokonferens i juni 2020 skickade kommissionen skriftliga frågor till Ghanas myndigheter. Ghana lämnade svar, men i vissa fall besvarades inte frågorna i tillräcklig utsträckning, särskilt när det gäller kontroll, upptäckt av överträdelser och verkställande av sanktioner i fall med koppling till olagliga omlastningar till havs i ghananska vatten. Kommissionen skickade på nytt den kvarstående frågan i augusti 2020, men Ghanas myndigheter har ännu inte lämnat något svar. |
| --- | --- |

(44)

Efter ett misslyckat försök att anordna en videokonferens i juni 2020 skickade kommissionen skriftliga frågor till Ghanas myndigheter. Ghana lämnade svar, men i vissa fall besvarades inte frågorna i tillräcklig utsträckning, särskilt när det gäller kontroll, upptäckt av överträdelser och verkställande av sanktioner i fall med koppling till olagliga omlastningar till havs i ghananska vatten. Kommissionen skickade på nytt den kvarstående frågan i augusti 2020, men Ghanas myndigheter har ännu inte lämnat något svar.

| (45) | I enlighet med artikel 31.5 b i IUU-förordningen undersökte kommissionen befintliga tillsynsåtgärder för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med artikel 31.5 b i IUU-förordningen undersökte kommissionen befintliga tillsynsåtgärder för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

| (46) | Det nuvarande sanktionssystemet grundas på 2002 års fiskerilag (lag 625), ändrad genom 2014 års fiskerilag (ändring) (lag 880), 2010 års fiskeriföreskrifter (L.I. 1968) och 2015 års fiskeriföreskrifter (ändring) (L.I. 2217). Antagandet av dessa ändringar av de rättsliga instrumenten var avgörande för att åtgärderna avseende Ghana skulle avslutas i oktober 2015. Ghana har dock inte genomfört och utövat tillsyn över dessa instrument på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(46)

Det nuvarande sanktionssystemet grundas på 2002 års fiskerilag (lag 625), ändrad genom 2014 års fiskerilag (ändring) (lag 880), 2010 års fiskeriföreskrifter (L.I. 1968) och 2015 års fiskeriföreskrifter (ändring) (L.I. 2217). Antagandet av dessa ändringar av de rättsliga instrumenten var avgörande för att åtgärderna avseende Ghana skulle avslutas i oktober 2015. Ghana har dock inte genomfört och utövat tillsyn över dessa instrument på ett korrekt sätt.

| (47) | I avsnitt 88A i 2002 års fiskerilag (lag 625), ändrad genom 2014 års fiskerilag (ändring) (lag 880), fastställs en förteckning över åtgärder som betraktas som IUU-fiske, inbegripet fiske i ett stängt område, användning av förbjudna fiskeredskap eller fiskeredskap som inte uppfyller kraven, omlastning eller landning av fisk som inte uppfyller storlekskraven och omlastning med ett annat fiskefartyg som har deltagit IUU-fiske. I avsnitt 88A fastställs dessutom att den som deltar i IUU-fiske, genom ett förenklat rättegångsförfarande, kan dömas till böter på minst 1 000 000 USD och högst 2 000 000 USD för en första överträdelse. Böterna höjs till 2 000 000 USD och högst 4 000 000 USD för en andra överträdelse. Dessutom ska en licens eller ett tillstånd som utfärdats för det berörda fiskefartyget dras in i sex månader från och med dagen för domen. I avsnitt 88A föreskrivs även böter på minst 2 000 000 och högst 4 000 000 USD för en tredje överträdelse, återkallande av licenser eller tillstånd samt omedelbara åtgärder för att avföra fiskefartyget från Ghanas sjöfartsregister. I avsnitt 116 i 2002 års fiskerilag (lag 625) föreskrivs biläggande av överträdelser och administrativa påföljder för den som skriftligen medger att en överträdelse har begåtts och samtycker till att överträdelsen behandlas på detta sätt. Lagöverträdaren betalar ett penningbelopp som inte understiger den minimipåföljd som fastställts för överträdelsen plus det skäliga marknadsvärdet för all fisk som fångats olagligt. Beloppet ska betalas inom 30 dagar, annars återförs målet till domstol. |
| --- | --- |

(47)

I avsnitt 88A i 2002 års fiskerilag (lag 625), ändrad genom 2014 års fiskerilag (ändring) (lag 880), fastställs en förteckning över åtgärder som betraktas som IUU-fiske, inbegripet fiske i ett stängt område, användning av förbjudna fiskeredskap eller fiskeredskap som inte uppfyller kraven, omlastning eller landning av fisk som inte uppfyller storlekskraven och omlastning med ett annat fiskefartyg som har deltagit IUU-fiske. I avsnitt 88A fastställs dessutom att den som deltar i IUU-fiske, genom ett förenklat rättegångsförfarande, kan dömas till böter på minst 1 000 000 USD och högst 2 000 000 USD för en första överträdelse. Böterna höjs till 2 000 000 USD och högst 4 000 000 USD för en andra överträdelse. Dessutom ska en licens eller ett tillstånd som utfärdats för det berörda fiskefartyget dras in i sex månader från och med dagen för domen. I avsnitt 88A föreskrivs även böter på minst 2 000 000 och högst 4 000 000 USD för en tredje överträdelse, återkallande av licenser eller tillstånd samt omedelbara åtgärder för att avföra fiskefartyget från Ghanas sjöfartsregister. I avsnitt 116 i 2002 års fiskerilag (lag 625) föreskrivs biläggande av överträdelser och administrativa påföljder för den som skriftligen medger att en överträdelse har begåtts och samtycker till att överträdelsen behandlas på detta sätt. Lagöverträdaren betalar ett penningbelopp som inte understiger den minimipåföljd som fastställts för överträdelsen plus det skäliga marknadsvärdet för all fisk som fångats olagligt. Beloppet ska betalas inom 30 dagar, annars återförs målet till domstol.

| (48) | Av de uppgifter som samlats in av kommissionen, och särskilt kontakterna med Ghanas myndigheter, framgår att de sanktioner som utdömts för fartyg som deltagit i eller stött IUU-fiskeverksamhet varken är effektiva eller avskräckande, i enlighet med vad som avses i FN:s avtal om fiskbestånd och Ghanas skyldigheter enligt avtalet om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder. Av 19 ärenden av förlikning utanför domstol under 2018 och 2019 gällande överträdelser som begåtts av industriella trålare avseende omlastning eller landning av fisk som inte uppfyllt storlekskraven, omlastning och behållande av ungfisk ombord samt användning av förbjudna fiskeredskap eller fiskeredskap som inte uppfyllt kraven, utdömdes endast i ett ärende minimibötesbeloppet på 1 000 000 USD. I övriga ärenden varierade böterna mellan 6 000 GHS (motsvarande 950 euro) och 700 000 GHS (motsvarande 110 000 euro). |
| --- | --- |

(48)

Av de uppgifter som samlats in av kommissionen, och särskilt kontakterna med Ghanas myndigheter, framgår att de sanktioner som utdömts för fartyg som deltagit i eller stött IUU-fiskeverksamhet varken är effektiva eller avskräckande, i enlighet med vad som avses i FN:s avtal om fiskbestånd och Ghanas skyldigheter enligt avtalet om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder. Av 19 ärenden av förlikning utanför domstol under 2018 och 2019 gällande överträdelser som begåtts av industriella trålare avseende omlastning eller landning av fisk som inte uppfyllt storlekskraven, omlastning och behållande av ungfisk ombord samt användning av förbjudna fiskeredskap eller fiskeredskap som inte uppfyllt kraven, utdömdes endast i ett ärende minimibötesbeloppet på 1 000 000 USD. I övriga ärenden varierade böterna mellan 6 000 GHS (motsvarande 950 euro) och 700 000 GHS (motsvarande 110 000 euro).

| (49) | En industriell trålare kvarhölls i juni 2018 för fiske i den kustnära exklusiva zonen i strid med avsnitt 81.3 i 2002 års fiskerilag (lag 625). I avsnitt 81 föreskrivs böter på minst 10 000 USD och högst 100 000 USD när en sådan överträdelse begås av lokala industriella fiskefartyg. Enligt de uppgifter som Ghanas myndigheter lämnade vid de senaste kontakterna utdömdes i augusti 2018 böter på 48 000 GHS (då 10 140 USD eller 8 633 euro) genom administrativa förfaranden. Enligt avsnitt 116 i 2002 års fiskerilag (lag 625) måste administrativa påföljder betalas inom 30 dagar. I annat fall återförs målet till domstol. Böterna har inte betalats. I november 2019 kvarhölls samma industriella trålare igen för dumpning av fisk, användning av nät med maskor som inte uppfyllde storlekskraven, behållande av ungfisk ombord, omlastning till havs och orapporterad fångst. Målet har hänskjutits till domstol. |
| --- | --- |

(49)

En industriell trålare kvarhölls i juni 2018 för fiske i den kustnära exklusiva zonen i strid med avsnitt 81.3 i 2002 års fiskerilag (lag 625). I avsnitt 81 föreskrivs böter på minst 10 000 USD och högst 100 000 USD när en sådan överträdelse begås av lokala industriella fiskefartyg. Enligt de uppgifter som Ghanas myndigheter lämnade vid de senaste kontakterna utdömdes i augusti 2018 böter på 48 000 GHS (då 10 140 USD eller 8 633 euro) genom administrativa förfaranden. Enligt avsnitt 116 i 2002 års fiskerilag (lag 625) måste administrativa påföljder betalas inom 30 dagar. I annat fall återförs målet till domstol. Böterna har inte betalats. I november 2019 kvarhölls samma industriella trålare igen för dumpning av fisk, användning av nät med maskor som inte uppfyllde storlekskraven, behållande av ungfisk ombord, omlastning till havs och orapporterad fångst. Målet har hänskjutits till domstol.

| (50) | I ett annat fall kvarhölls en industriell trålare i juni 2019 för fiske efter ungfisk, orapporterad fångst ombord och fiske med nät med maskor som inte uppfyllde storlekskraven. Fartygsägaren valde förlikning utanför domstol. Ett bötesbelopp på 1 000 000 USD fastställdes, i enlighet med avsnitt 88A i 2014 års fiskerilag (ändring) (lag 880). Fartygsägaren betalade dock inte böterna inom den månad som föreskrivs i lag och ärendet återfördes till domstol. I december 2019 genomfördes ytterligare en förlikning utanför domstol avseende samma industriella trålare för dumpning av fisk och olaglig omlastning för vilket fartyget kvarhölls i oktober 2018. Ett bötesbelopp på 680 000 GHS (motsvarande 110 510 euro) fastställdes. I maj 2020 kvarhölls fartyget på nytt för medförande ombord av nät med maskor som inte uppfyllde storlekskraven och fångst av ungfisk. |
| --- | --- |

(50)

I ett annat fall kvarhölls en industriell trålare i juni 2019 för fiske efter ungfisk, orapporterad fångst ombord och fiske med nät med maskor som inte uppfyllde storlekskraven. Fartygsägaren valde förlikning utanför domstol. Ett bötesbelopp på 1 000 000 USD fastställdes, i enlighet med avsnitt 88A i 2014 års fiskerilag (ändring) (lag 880). Fartygsägaren betalade dock inte böterna inom den månad som föreskrivs i lag och ärendet återfördes till domstol. I december 2019 genomfördes ytterligare en förlikning utanför domstol avseende samma industriella trålare för dumpning av fisk och olaglig omlastning för vilket fartyget kvarhölls i oktober 2018. Ett bötesbelopp på 680 000 GHS (motsvarande 110 510 euro) fastställdes. I maj 2020 kvarhölls fartyget på nytt för medförande ombord av nät med maskor som inte uppfyllde storlekskraven och fångst av ungfisk.

| (51) | Sex industriella trålare kvarhölls och belades, efter administrativa förfaranden, med böter på 6 000 GHS (då motsvarande 1 080 euro) under 2017 och 2018 för dumpning av fisk till havs (i ett fall på 22,3 ton), användning av nät med maskor som inte uppfyllde storlekskraven och dumpning av ungfisk till havs. Detta bötesbelopp är det högsta belopp för dumpning av fisk som anges i regel 32.1 i 2010 års fiskeriföreskrifter (L.I. 1968). Dessa böter är uppenbart otillräckliga och står helt klart inte i proportion till de aktuella överträdelsernas allvar, överträdelsernas potentiella effekt på resurserna och den potentiella vinst som den olagliga verksamheten kan ge förövarna. En av dessa trålare ålades böter på 6 000 GHS för dumpning av 22 ton fisk i april 2017, i strid med regel 32.1. De böter som utdömdes genom administrativa förfaranden fastställdes i juli 2018, mer än ett år efter att fartygets kvarhölls i april 2017. Samma trålare hade redan kvarhållits och bötfällts i april 2015 för att ha fångat fisk som inte uppfylldestorlekskraven. Ärendet från 2015 reglerades och betalades efter förlikning utanför domstol då ett belopp på 200 000 GHS (då 44 500 euro) fastställdes. Trots detta kvarhölls samma industriella fartyg i september 2020 på nytt för en liknande överträdelse, dvs. behållande av ungfisk ombord, vilket strider mot avsnitt 89.1 c i 2002 års fiskerilag (lag 625), där det föreskrivs att man inte medvetet får fånga ungfisk under fisket, och regel 14 i fiskeriföreskrifterna, LI 1968, där det anges att man inte får fånga eller vid någon landningsplats i landet landa fisk som är mindre än den föreskrivna längden enligt tabell 1 i förteckningen i fiskeriföreskrifterna, L.I. 1968. |
| --- | --- |

(51)

Sex industriella trålare kvarhölls och belades, efter administrativa förfaranden, med böter på 6 000 GHS (då motsvarande 1 080 euro) under 2017 och 2018 för dumpning av fisk till havs (i ett fall på 22,3 ton), användning av nät med maskor som inte uppfyllde storlekskraven och dumpning av ungfisk till havs. Detta bötesbelopp är det högsta belopp för dumpning av fisk som anges i regel 32.1 i 2010 års fiskeriföreskrifter (L.I. 1968). Dessa böter är uppenbart otillräckliga och står helt klart inte i proportion till de aktuella överträdelsernas allvar, överträdelsernas potentiella effekt på resurserna och den potentiella vinst som den olagliga verksamheten kan ge förövarna. En av dessa trålare ålades böter på 6 000 GHS för dumpning av 22 ton fisk i april 2017, i strid med regel 32.1. De böter som utdömdes genom administrativa förfaranden fastställdes i juli 2018, mer än ett år efter att fartygets kvarhölls i april 2017. Samma trålare hade redan kvarhållits och bötfällts i april 2015 för att ha fångat fisk som inte uppfylldestorlekskraven. Ärendet från 2015 reglerades och betalades efter förlikning utanför domstol då ett belopp på 200 000 GHS (då 44 500 euro) fastställdes. Trots detta kvarhölls samma industriella fartyg i september 2020 på nytt för en liknande överträdelse, dvs. behållande av ungfisk ombord, vilket strider mot avsnitt 89.1 c i 2002 års fiskerilag (lag 625), där det föreskrivs att man inte medvetet får fånga ungfisk under fisket, och regel 14 i fiskeriföreskrifterna, LI 1968, där det anges att man inte får fånga eller vid någon landningsplats i landet landa fisk som är mindre än den föreskrivna längden enligt tabell 1 i förteckningen i fiskeriföreskrifterna, L.I. 1968.

| (52) | En annan trålare ålades böter genom förlikning utanför domstol i november 2019 för två överträdelser i samband med dumpning av fisk i strid med regel 32.1 a i 2010 års fiskeriföreskrifter (L.I. 1968). Fartyget ålades böter på 6 000 och 24 000 GHS, motsvarande 940 respektive 3 750 euro. Enligt de senaste uppgifterna från Ghanas myndigheter har böterna inte betalats. Den 28 oktober 2019 kvarhölls dessutom samma trålare för dumpning av fisk, nät med maskor som inte uppfyllde storlekskraven, ungfisk och orapporterad fångst. Ärendet hänsköts till domstol den 11 november 2019. Den trålarens ägare som redan ålagts böter ålades åter böter i november 2019 för en annan överträdelse (dumpning av fisk i strid med regel 32.1 a i 2010 års fiskeriföreskrifter, L.1. 1968) som begåtts av en annan av hans trålare, till ett belopp av 36 000 GHS (då motsvarande 5 850 euro). Enligt uppgifter från Ghanas myndigheter har inte heller dessa böter betalats. |
| --- | --- |

(52)

En annan trålare ålades böter genom förlikning utanför domstol i november 2019 för två överträdelser i samband med dumpning av fisk i strid med regel 32.1 a i 2010 års fiskeriföreskrifter (L.I. 1968). Fartyget ålades böter på 6 000 och 24 000 GHS, motsvarande 940 respektive 3 750 euro. Enligt de senaste uppgifterna från Ghanas myndigheter har böterna inte betalats. Den 28 oktober 2019 kvarhölls dessutom samma trålare för dumpning av fisk, nät med maskor som inte uppfyllde storlekskraven, ungfisk och orapporterad fångst. Ärendet hänsköts till domstol den 11 november 2019. Den trålarens ägare som redan ålagts böter ålades åter böter i november 2019 för en annan överträdelse (dumpning av fisk i strid med regel 32.1 a i 2010 års fiskeriföreskrifter, L.1. 1968) som begåtts av en annan av hans trålare, till ett belopp av 36 000 GHS (då motsvarande 5 850 euro). Enligt uppgifter från Ghanas myndigheter har inte heller dessa böter betalats.

| (53) | Enligt avsnitt 76.1 i 2002 års fiskerilag (lag 625) ska Ghanas fiskerikommission, som ansvarar för att utfärda rekommendationer till ministern om beviljande av licenser, inte rekommendera beviljande eller förnyelse av en fiskelicens för ett lokalt industriellt fartyg, med mindre än att den förvissat sig om att det inte har skett någon underlåtenhet att följa en dom eller något annat avgörande som avser en överträdelse av lagen. Dessutom anges i avsnitt 24M i 2015 års fiskeriföreskrifter (ändring), LI 2217, att fiskerikommissionen inte ska bevilja fisketillstånd om den har anledning att tro att fiskefartyget har deltagit i IUU-fiske, eller om det har fastställts att fartyget har varit inblandat i IUU-fiske i strid med en internationell bevarande- och förvaltningsåtgärd; detta gäller till dess att alla utestående sanktioner enligt ghanansk rätt har följts. Enligt de uppgifter som lämnats av Ghanas myndigheter hade över 18 % av de böter som ålagts trålare genom förlikning utanför domstol för åren 2018 och 2019 inte betalats i slutet av december 2019. Fiskelicenser fortsatte dock att utfärdas för dessa fartyg. Detta är inte i överensstämmelse med 2002 års fiskerilag (lag 625). I april 2017 konstaterade dessutom Världsbanken problem såsom en stor diskrepans mellan det stora antal överträdelser som upptäckts och de få åtal som väckts av de behöriga myndigheterna. Vid besöket identifierades också inkonsekventa bötesbelopp för liknande överträdelser, böter som avskrivits utan tydliga skäl, förnyelse av licenser för lagöverträdare, partiell rapportering och uppföljning av överträdelser samt en hög andel obetalda böter (14). |
| --- | --- |

(53)

Enligt avsnitt 76.1 i 2002 års fiskerilag (lag 625) ska Ghanas fiskerikommission, som ansvarar för att utfärda rekommendationer till ministern om beviljande av licenser, inte rekommendera beviljande eller förnyelse av en fiskelicens för ett lokalt industriellt fartyg, med mindre än att den förvissat sig om att det inte har skett någon underlåtenhet att följa en dom eller något annat avgörande som avser en överträdelse av lagen. Dessutom anges i avsnitt 24M i 2015 års fiskeriföreskrifter (ändring), LI 2217, att fiskerikommissionen inte ska bevilja fisketillstånd om den har anledning att tro att fiskefartyget har deltagit i IUU-fiske, eller om det har fastställts att fartyget har varit inblandat i IUU-fiske i strid med en internationell bevarande- och förvaltningsåtgärd; detta gäller till dess att alla utestående sanktioner enligt ghanansk rätt har följts. Enligt de uppgifter som lämnats av Ghanas myndigheter hade över 18 % av de böter som ålagts trålare genom förlikning utanför domstol för åren 2018 och 2019 inte betalats i slutet av december 2019. Fiskelicenser fortsatte dock att utfärdas för dessa fartyg. Detta är inte i överensstämmelse med 2002 års fiskerilag (lag 625). I april 2017 konstaterade dessutom Världsbanken problem såsom en stor diskrepans mellan det stora antal överträdelser som upptäckts och de få åtal som väckts av de behöriga myndigheterna. Vid besöket identifierades också inkonsekventa bötesbelopp för liknande överträdelser, böter som avskrivits utan tydliga skäl, förnyelse av licenser för lagöverträdare, partiell rapportering och uppföljning av överträdelser samt en hög andel obetalda böter (14).

| (54) | Exemplen i skälen 48–53 visar att de sanktioner som Ghanas myndigheter har utdömt inte står i proportion till fångstvärdet, inte berövar lagöverträdarna den vinning som härrör från de allvarliga överträdelser som begåtts och inte är tillräckligt stränga för att effektivt säkerställa efterlevnad och avskräcka från ytterligare överträdelser. Mot bakgrund av den information som samlats in om den rättsliga ramen och om de pågående verkställighetsförfarandena i syfte att fastställa överträdelser och utdöma lämpliga sanktioner, drog kommissionen slutsatsen att Ghana har underlåtit att genomföra artikel 19.2 i FN:s avtal om fiskbestånd. I den bestämmelsen fastställs att alla undersökningar och rättsliga förfaranden ska utföras snabbt och att de sanktioner som tillämpas för överträdelser ska vara tillräckligt stränga för att effektivt garantera efterlevnad och avskräcka från överträdelser var de än kan uppstå samt utestänga de skyldiga från inkomster som härstammar från deras illegala verksamhet. Den faktiska nivån på de sanktioner som utdömts säkerställer inte att sanktionssystemet avskräcker från överträdelser i form av IUU-fiske. Vidare anges i punkt 21 i den internationella handlingsplanen för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske att stater bör säkerställa att sanktionerna för IUU-fiske som bedrivs av fartyg och, i största möjliga utsträckning, av medborgare som omfattas av deras jurisdiktion, är tillräckligt stränga för att beröva lagöverträdarna den vinning som härrör från sådant fiske. |
| --- | --- |

(54)

Exemplen i skälen 48–53 visar att de sanktioner som Ghanas myndigheter har utdömt inte står i proportion till fångstvärdet, inte berövar lagöverträdarna den vinning som härrör från de allvarliga överträdelser som begåtts och inte är tillräckligt stränga för att effektivt säkerställa efterlevnad och avskräcka från ytterligare överträdelser. Mot bakgrund av den information som samlats in om den rättsliga ramen och om de pågående verkställighetsförfarandena i syfte att fastställa överträdelser och utdöma lämpliga sanktioner, drog kommissionen slutsatsen att Ghana har underlåtit att genomföra artikel 19.2 i FN:s avtal om fiskbestånd. I den bestämmelsen fastställs att alla undersökningar och rättsliga förfaranden ska utföras snabbt och att de sanktioner som tillämpas för överträdelser ska vara tillräckligt stränga för att effektivt garantera efterlevnad och avskräcka från överträdelser var de än kan uppstå samt utestänga de skyldiga från inkomster som härstammar från deras illegala verksamhet. Den faktiska nivån på de sanktioner som utdömts säkerställer inte att sanktionssystemet avskräcker från överträdelser i form av IUU-fiske. Vidare anges i punkt 21 i den internationella handlingsplanen för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske att stater bör säkerställa att sanktionerna för IUU-fiske som bedrivs av fartyg och, i största möjliga utsträckning, av medborgare som omfattas av deras jurisdiktion, är tillräckligt stränga för att beröva lagöverträdarna den vinning som härrör från sådant fiske.

| (55) | Mot bakgrund av vad som anförts i detta avsnitt, alla fakta som kommissionen har samlat in och alla förklaringar som Ghanas myndigheter har lämnat kan det, i enlighet med artikel 31.3 och 31.5 i IUU-förordningen, fastställas att Ghana inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt vad gäller samarbete och tillsyn. |
| --- | --- |

(55)

Mot bakgrund av vad som anförts i detta avsnitt, alla fakta som kommissionen har samlat in och alla förklaringar som Ghanas myndigheter har lämnat kan det, i enlighet med artikel 31.3 och 31.5 i IUU-förordningen, fastställas att Ghana inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt vad gäller samarbete och tillsyn.

3.3   Underlåtenhet att genomföra internationella regler (artikel 31.6 i IUU-förordningen)

| (56) | I enlighet med artikel 31.6 a och b i IUU-förordningen undersökte kommissionen Ghanas ratificering av eller anslutning till relevanta internationella fiskeriinstrument och landets ställning som avtalsslutande part i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller dess samtycke till att tillämpa de bevarande- och förvaltningsåtgärder som har antagits av sådana organisationer. |
| --- | --- |

(56)

I enlighet med artikel 31.6 a och b i IUU-förordningen undersökte kommissionen Ghanas ratificering av eller anslutning till relevanta internationella fiskeriinstrument och landets ställning som avtalsslutande part i regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller dess samtycke till att tillämpa de bevarande- och förvaltningsåtgärder som har antagits av sådana organisationer.

| (57) | Ghana är part i FN:s havsrättskonvention och anslöt sig till FN:s avtal om fiskbestånd 2017. Ghana ratificerade också avtalet om hamnstatsåtgärder 2016. Ghana godtog avtalet om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet 2003. Dessutom är Ghana avtalsslutande part i Iccat. Ghana är även medlem i FCWC, som är ett regionalt rådgivande fiskeriorgan. |
| --- | --- |

(57)

Ghana är part i FN:s havsrättskonvention och anslöt sig till FN:s avtal om fiskbestånd 2017. Ghana ratificerade också avtalet om hamnstatsåtgärder 2016. Ghana godtog avtalet om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet 2003. Dessutom är Ghana avtalsslutande part i Iccat. Ghana är även medlem i FCWC, som är ett regionalt rådgivande fiskeriorgan.

| (58) | Ghanas gällande fiskerilag härrör från 2002. Den ändrades delvis 2014. Vid mötena i den arbetsgrupp som avses i skäl 19 informerade Ghanas myndigheter om att Ghana höll på att se över 2002 års fiskerilag så att den skulle återspegla Ghanas internationella åtaganden. Översynsprocessen har dock försenats kraftigt. Vid det andra mötet i arbetsgruppen i januari 2018 uppgav Ghana exempelvis att ett förslag preliminärt skulle läggas fram för parlamentet i september 2018. Vid arbetsgruppens tredje möte i oktober 2018 meddelade Ghana en uppdaterad tidsplan för framläggande av ett förslag för parlamentet (juni 2019). Under den videokonferens som ägde rum i januari 2019 angav Ghana en ny uppdaterad tidsplan för framläggande för parlamentet (augusti 2019). I januari 2020 meddelade Ghana återigen en uppdaterad preliminär tidsplan för framläggande för parlamentet (slutet av andra kvartalet 2020). I juni 2020 meddelade Ghana att det slutliga förslaget skulle färdigställas i slutet av september 2020. Den nuvarande fiskerilagstiftningen är därför inte förenlig med de relevanta internationella instrument som Ghana är part i. |
| --- | --- |

(58)

Ghanas gällande fiskerilag härrör från 2002. Den ändrades delvis 2014. Vid mötena i den arbetsgrupp som avses i skäl 19 informerade Ghanas myndigheter om att Ghana höll på att se över 2002 års fiskerilag så att den skulle återspegla Ghanas internationella åtaganden. Översynsprocessen har dock försenats kraftigt. Vid det andra mötet i arbetsgruppen i januari 2018 uppgav Ghana exempelvis att ett förslag preliminärt skulle läggas fram för parlamentet i september 2018. Vid arbetsgruppens tredje möte i oktober 2018 meddelade Ghana en uppdaterad tidsplan för framläggande av ett förslag för parlamentet (juni 2019). Under den videokonferens som ägde rum i januari 2019 angav Ghana en ny uppdaterad tidsplan för framläggande för parlamentet (augusti 2019). I januari 2020 meddelade Ghana återigen en uppdaterad preliminär tidsplan för framläggande för parlamentet (slutet av andra kvartalet 2020). I juni 2020 meddelade Ghana att det slutliga förslaget skulle färdigställas i slutet av september 2020. Den nuvarande fiskerilagstiftningen är därför inte förenlig med de relevanta internationella instrument som Ghana är part i.

| (59) | I enlighet med artikel 31.6 c i IUU-förordningen har kommissionen analyserat om Ghana har varit involverat i någon åtgärd eller försummelse som kan ha minskat verkan av tillämpliga lagar, förordningar eller internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(59)

I enlighet med artikel 31.6 c i IUU-förordningen har kommissionen analyserat om Ghana har varit involverat i någon åtgärd eller försummelse som kan ha minskat verkan av tillämpliga lagar, förordningar eller internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder.

| (60) | I avsnitt 42.1 i 2002 års fiskerilag (lag 625) ges Ghanas fiskerikommission i uppdrag att utarbeta en förvaltningsplan för fisket som bör baseras på bästa tillgängliga vetenskapliga information, säkerställa ett optimalt nyttjande av fiskeresurserna men undvika överutnyttjande och vara förenlig med principerna för god förvaltning. Under 2015 antog Ghanas myndigheter en nationell fiskeriförvaltningsplan för perioden 2015–2019. Antagandet av ett sådant instrument var avgörande för att åtgärderna avseende Ghana skulle avslutas i oktober 2015. Ghana har dock inte genomfört den nationella fiskeriförvaltningsplanen på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(60)

I avsnitt 42.1 i 2002 års fiskerilag (lag 625) ges Ghanas fiskerikommission i uppdrag att utarbeta en förvaltningsplan för fisket som bör baseras på bästa tillgängliga vetenskapliga information, säkerställa ett optimalt nyttjande av fiskeresurserna men undvika överutnyttjande och vara förenlig med principerna för god förvaltning. Under 2015 antog Ghanas myndigheter en nationell fiskeriförvaltningsplan för perioden 2015–2019. Antagandet av ett sådant instrument var avgörande för att åtgärderna avseende Ghana skulle avslutas i oktober 2015. Ghana har dock inte genomfört den nationella fiskeriförvaltningsplanen på ett korrekt sätt.

| (61) | Till exempel föreskrivs i den nationella fiskeriförvaltningsplanen en årlig operativ plan i vilken det ska anges vilka åtgärder som ska vidtas varje kalenderår. Enligt den information som lämnats av Ghanas myndigheter utarbetades dock i själva verket en sådan årlig operativ plan först för 2015. Inte heller utarbetades några årliga rapporter om fiskeresursernas status i förhållande till indikatorerna, såsom föreskrevs i den nationella fiskeriförvaltningsplanen. Dessutom har den nationella fiskeriförvaltningsplanen löpt ut och någon ny plan har ännu inte antagits, att döma av de senaste kontakterna med Ghanas myndigheter. |
| --- | --- |

(61)

Till exempel föreskrivs i den nationella fiskeriförvaltningsplanen en årlig operativ plan i vilken det ska anges vilka åtgärder som ska vidtas varje kalenderår. Enligt den information som lämnats av Ghanas myndigheter utarbetades dock i själva verket en sådan årlig operativ plan först för 2015. Inte heller utarbetades några årliga rapporter om fiskeresursernas status i förhållande till indikatorerna, såsom föreskrevs i den nationella fiskeriförvaltningsplanen. Dessutom har den nationella fiskeriförvaltningsplanen löpt ut och någon ny plan har ännu inte antagits, att döma av de senaste kontakterna med Ghanas myndigheter.

| (62) | I den nationella fiskeriförvaltningsplanen anges dessutom bland åtgärderna för att minska fiskeansträngningen och fiskekapaciteten inom trålsektorn, särskilt för att uppnå en minskning med 50 % av antalet fiskedagar under de kommande tre åren, att det kommer att införas fiskestopp under två månader och upp till fyra månader senast det tredje året. Dessa fiskestopp skulle äga rum i maj–juni eller november–december. På samma sätt föreskrevs i den nationella fiskeriförvaltningsplanen att alla fisken skulle stängas under en till två månader och sedan upp till fyra månader senast 2019, för att skydda den marina livsmiljön och bevara den biologiska mångfalden, med undantag för kanoter för småskaligt fiske. |
| --- | --- |

(62)

I den nationella fiskeriförvaltningsplanen anges dessutom bland åtgärderna för att minska fiskeansträngningen och fiskekapaciteten inom trålsektorn, särskilt för att uppnå en minskning med 50 % av antalet fiskedagar under de kommande tre åren, att det kommer att införas fiskestopp under två månader och upp till fyra månader senast det tredje året. Dessa fiskestopp skulle äga rum i maj–juni eller november–december. På samma sätt föreskrevs i den nationella fiskeriförvaltningsplanen att alla fisken skulle stängas under en till två månader och sedan upp till fyra månader senast 2019, för att skydda den marina livsmiljön och bevara den biologiska mångfalden, med undantag för kanoter för småskaligt fiske.

| (63) | Under 2016 och 2017 stängdes det industriella trålfisket under perioderna 1 november–30 november 2016 respektive 1 februari–31 mars 2017. Under 2018 stängdes det industriella trålfisket under perioden 1 januari–28 februari. Även det småskaliga fisket och tonfiskfisket stängdes under en period. Ett andra fiskestopp för det industriella trålfisket och det småskaliga fisket som planerats till augusti 2018 – under den betydande uppvällningsperiod som anges i den nationella fiskeriförvaltningsplanen – sköts dock upp till 2019, en vecka innan fiskestoppet skulle träda i kraft. Ghanas myndigheter förklarade att detta beslut fattades för att möjliggöra ett ökat deltagande från berörda parters sida för att åtgärden skulle efterlevas. I strid med den nationella fiskeriförvaltningsplanen infördes under 2019 endast ett tvåmånaders fiskestopp för trålfisket (1 augusti–30 september) och för det småskaliga fisket infördes endast ett fiskestopp på en månad (15 maj–15 juni 2019). |
| --- | --- |

(63)

Under 2016 och 2017 stängdes det industriella trålfisket under perioderna 1 november–30 november 2016 respektive 1 februari–31 mars 2017. Under 2018 stängdes det industriella trålfisket under perioden 1 januari–28 februari. Även det småskaliga fisket och tonfiskfisket stängdes under en period. Ett andra fiskestopp för det industriella trålfisket och det småskaliga fisket som planerats till augusti 2018 – under den betydande uppvällningsperiod som anges i den nationella fiskeriförvaltningsplanen – sköts dock upp till 2019, en vecka innan fiskestoppet skulle träda i kraft. Ghanas myndigheter förklarade att detta beslut fattades för att möjliggöra ett ökat deltagande från berörda parters sida för att åtgärden skulle efterlevas. I strid med den nationella fiskeriförvaltningsplanen infördes under 2019 endast ett tvåmånaders fiskestopp för trålfisket (1 augusti–30 september) och för det småskaliga fisket infördes endast ett fiskestopp på en månad (15 maj–15 juni 2019).

| (64) | Under 2020 infördes inga fiskestopp i Ghana, trots att det i 2020 års budgetöversikt betonades att vetenskapliga uppgifter visade att de marina fiskbestånden i Ghana minskar i den exklusiva ekonomiska zonen, trots att Ghanas myndigheter uppgett att det var nödvändigt att vidta drastiska åtgärder för att stoppa denna utveckling och förhindra att Ghana blir nettoimportör av fisk 2025, och trots att myndigheterna förklarat sin avsikt att förlänga fiskestoppet på en månad till att omfatta hela flottan samtidigt under två månader under 2020 och 2021 (15). Bedömningen av den kritiska situationen för bestånden, särskilt pelagiska arter, ligger i linje med Cecafs bedömning, som det hänvisas till i skäl 28. |
| --- | --- |

(64)

Under 2020 infördes inga fiskestopp i Ghana, trots att det i 2020 års budgetöversikt betonades att vetenskapliga uppgifter visade att de marina fiskbestånden i Ghana minskar i den exklusiva ekonomiska zonen, trots att Ghanas myndigheter uppgett att det var nödvändigt att vidta drastiska åtgärder för att stoppa denna utveckling och förhindra att Ghana blir nettoimportör av fisk 2025, och trots att myndigheterna förklarat sin avsikt att förlänga fiskestoppet på en månad till att omfatta hela flottan samtidigt under två månader under 2020 och 2021 (15). Bedömningen av den kritiska situationen för bestånden, särskilt pelagiska arter, ligger i linje med Cecafs bedömning, som det hänvisas till i skäl 28.

| (65) | Ett annat exempel på bristande genomförande av den nationella fiskeriförvaltningsplanen för 2015–2019 är att enligt tillägget till planen bör som mest 48 fiskelicenser för industriella trålare beviljas för att säkerställa ett hållbart nyttjande av de berörda fiskeresurserna. Myndigheterna i Ghana beviljade dock på kvartalsbasis 75 licenser för trålsektorn. Underlåtenheten att fullt ut genomföra den nationella fiskeriförvaltningsplanen undergräver artiklarna 61.2, 61.3 och 62.1 i FN:s havsrättskonvention och artikel 6.4 i FN:s avtal om fiskbestånd. |
| --- | --- |

(65)

Ett annat exempel på bristande genomförande av den nationella fiskeriförvaltningsplanen för 2015–2019 är att enligt tillägget till planen bör som mest 48 fiskelicenser för industriella trålare beviljas för att säkerställa ett hållbart nyttjande av de berörda fiskeresurserna. Myndigheterna i Ghana beviljade dock på kvartalsbasis 75 licenser för trålsektorn. Underlåtenheten att fullt ut genomföra den nationella fiskeriförvaltningsplanen undergräver artiklarna 61.2, 61.3 och 62.1 i FN:s havsrättskonvention och artikel 6.4 i FN:s avtal om fiskbestånd.

| (66) | Mot bakgrund av vad som anförts i detta avsnitt, alla fakta som kommissionen har samlat in och alla förklaringar som Ghanas myndigheter har lämnat kan det, i enlighet med artikel 31.3 och 31.6 i IUU-förordningen, fastställas att Ghana inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt i fråga om internationella regler och förordningar samt bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(66)

Mot bakgrund av vad som anförts i detta avsnitt, alla fakta som kommissionen har samlat in och alla förklaringar som Ghanas myndigheter har lämnat kan det, i enlighet med artikel 31.3 och 31.6 i IUU-förordningen, fastställas att Ghana inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt i fråga om internationella regler och förordningar samt bevarande- och förvaltningsåtgärder.

3.4   Särskilda svårigheter för utvecklingsländer (artikel 31.7 i IUU-förordningen)

| (67) | Enligt FN:s index för mänsklig utveckling (16) bedömdes Ghana 2019 vara ett land med medelhög mänsklig utveckling (plats 142 av 189 länder). |
| --- | --- |

(67)

Enligt FN:s index för mänsklig utveckling (16) bedömdes Ghana 2019 vara ett land med medelhög mänsklig utveckling (plats 142 av 189 länder).

| (68) | Även om det kan förekomma särskilda kapacitetsbegränsningar vad gäller uppföljning, kontroll och övervakning av landets flotta, kan inte alla de brister som konstateras ovan rättfärdigas av Ghanas specifika begränsningar till följd av landets utvecklingsnivå. Mot bakgrund av rankningen enligt FN:s index för mänsklig utveckling finns det ingenting som tyder på att Ghanas underlåtenhet att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt skulle bero på en låg utvecklingsnivå. Några konkreta bevis finns inte för att bristerna i fiskerilagstiftning, uppföljning, kontroll och övervakning och spårbarhetssystem på fiskeriområdet har samband med bristande kapacitet och infrastruktur. Begränsningarna rättfärdigar inte heller Ghanas underlåtenhet att effektivt genomföra sin nationella lagstiftning för att bestraffa överträdelser i samband med IUU-fiske. |
| --- | --- |

(68)

Även om det kan förekomma särskilda kapacitetsbegränsningar vad gäller uppföljning, kontroll och övervakning av landets flotta, kan inte alla de brister som konstateras ovan rättfärdigas av Ghanas specifika begränsningar till följd av landets utvecklingsnivå. Mot bakgrund av rankningen enligt FN:s index för mänsklig utveckling finns det ingenting som tyder på att Ghanas underlåtenhet att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt skulle bero på en låg utvecklingsnivå. Några konkreta bevis finns inte för att bristerna i fiskerilagstiftning, uppföljning, kontroll och övervakning och spårbarhetssystem på fiskeriområdet har samband med bristande kapacitet och infrastruktur. Begränsningarna rättfärdigar inte heller Ghanas underlåtenhet att effektivt genomföra sin nationella lagstiftning för att bestraffa överträdelser i samband med IUU-fiske.

| (69) | Sedan 2018 har kommissionen gett Ghana stöd inom fiskerisektorn genom det regionala programmet för förbättrad regional fiskeriförvaltning i Västafrika (Pescao). Kommissionen har också erbjudit sig att stödja översynen av lagstiftningen och antagandet av en uppdaterad nationell handlingsplan mot IUU-fiske inom ramen för den arbetsgrupp som avses i skäl 19. |
| --- | --- |

(69)

Sedan 2018 har kommissionen gett Ghana stöd inom fiskerisektorn genom det regionala programmet för förbättrad regional fiskeriförvaltning i Västafrika (Pescao). Kommissionen har också erbjudit sig att stödja översynen av lagstiftningen och antagandet av en uppdaterad nationell handlingsplan mot IUU-fiske inom ramen för den arbetsgrupp som avses i skäl 19.

| (70) | Mot bakgrund av vad som anförts i detta avsnitt, alla fakta som kommissionen har samlat in och de förklaringar som Ghanas myndigheter har lämnat kan det, i enlighet med artikel 31.7 i IUU-förordningen, fastställas att Ghanas utvecklingsstatus och samlade agerande på området fiskeriförvaltning inte har begränsats av landets utvecklingsnivå. |
| --- | --- |

(70)

Mot bakgrund av vad som anförts i detta avsnitt, alla fakta som kommissionen har samlat in och de förklaringar som Ghanas myndigheter har lämnat kan det, i enlighet med artikel 31.7 i IUU-förordningen, fastställas att Ghanas utvecklingsstatus och samlade agerande på området fiskeriförvaltning inte har begränsats av landets utvecklingsnivå.

4.   SLUTSATS OM MÖJLIGHETEN ATT GHANA IDENTIFIERAS SOM ETT ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (71) | Mot bakgrund av slutsatserna att Ghana har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat, och att vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, bör Ghana, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, meddelas att kommissionen kan komma att identifiera landet som ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(71)

Mot bakgrund av slutsatserna att Ghana har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat, och att vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, bör Ghana, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, meddelas att kommissionen kan komma att identifiera landet som ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

| (72) | Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som anges i artikel 32 i IUU-förordningen avseende Ghana. Enligt god förvaltningssed bör det fastställas en period inom vilken landet skriftligen kan besvara meddelandet och rätta till situationen. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som anges i artikel 32 i IUU-förordningen avseende Ghana. Enligt god förvaltningssed bör det fastställas en period inom vilken landet skriftligen kan besvara meddelandet och rätta till situationen.

| (73) | Meddelandet till Ghana om möjligheten att landet kommer att identifieras av kommissionen som ett icke-samarbetande tredjeland enligt detta beslut varken utesluter eller medför automatiskt att kommissionen eller rådet senare vidtar ytterligare åtgärder för att identifiera icke-samarbetande tredjeländer och upprätta en förteckning över dessa länder. |
| --- | --- |

(73)

Meddelandet till Ghana om möjligheten att landet kommer att identifieras av kommissionen som ett icke-samarbetande tredjeland enligt detta beslut varken utesluter eller medför automatiskt att kommissionen eller rådet senare vidtar ytterligare åtgärder för att identifiera icke-samarbetande tredjeländer och upprätta en förteckning över dessa länder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Republiken Ghana ska meddelas att det finns en möjlighet att kommissionen kommer att identifiera landet som ett icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

Utfärdat i Bryssel den 2 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Virginijus SINKEVIČIUS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 2013/C 346/03 av den 26 november 2013 om meddelande till de tredjeländer som kommissionen anser kan identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (EUT C 346, 27.11.2013, s. 26).

2

(3)  EUT C 324, 2.10.2015, s. 15.

3

(4)  https://treaties.un.org/.

4

(5)  http://www.fao.org/port-state-measures/background/parties-psma/en/.

5

(6)  https://treaties.un.org/pages/showDetails.aspx?objid=080000028007be1a.

6

(7)  http://www.fao.org/fishery/ipoa-iuu/npoa/en.

7

(8)  Bruket att utföra omlastningar till havs mellan industriella trålfartyg och kanoter kallas lokalt för saiko.

8

saiko

(9)  https://www.mofep.gov.gh/sites/default/files/budget-statements/2020-Budget-Statement-and-Economic-Policy_v3.pdf.

9

(10)  Enligt en bedömning som gjorts av FAO:s/Cecafs arbetsgrupp för bedömning av små pelagiska arter – undergrupp syd, är bestånden av rund sardinell (sardinella aurita) och afrikansk sardinell (sardinella maderensis) som delas mellan Elfenbenskusten, Ghana, Togo och Benin överexploaterade och nära kollaps. I bedömningen rekommenderades att fisket efter sardineller stängs för att bestånden ska kunna återhämta sig. FAO (2019). Report of the FAO/CECAF Working Group on the Assessment of Small Pelagic Fish – Subgroup South. Elmina, Ghana, 12–20 september 2018. Rapport du Groupe de travail FAO/COPACE sur l’évaluation des petits poissons pélagiques – Sous-groupe Sud. Elmina, Ghana, 12–20 september 2018. CECAF/ECAF Series/COPACE/Pace Séries No. 19/81. Rom. http://www.fao.org/3/ca5402b/ca5402b.pdf.

10

sardinella aurita

sardinella maderensis

Report of the FAO/CECAF Working Group on the Assessment of Small Pelagic Fish – Subgroup South. Elmina, Ghana, 12–20 september 2018. Rapport du Groupe de travail FAO/COPACE sur l’évaluation des petits poissons pélagiques – Sous-groupe Sud

(11)  http://www.fao.org/3/CA0464EN/ca0464en.pdf och http://www.fao.org/3/cb2339en/CB2339EN.pdf.

11

(12)  http://documents1.worldbank.org/curated/en/866911554409721545/pdf/Ghana-Under-the-First-Phase-of-the-West-Africa-Regional-Fisheries-Program-Project.pdf.

12

(13)  För tonfiskfiskefartyg gäller andra bestämmelser: Sådana personer som avses i skäl 34 ska vara verkliga huvudmän eller kontrollera minst 50 % av andelarna i fartyget.

13

(14)  http://documents1.worldbank.org/curated/en/866911554409721545/pdf/Ghana-Under-the-First-Phase-of-the-West-Africa-Regional-Fisheries-Program-Project.pdf.

14

(15)  https://www.mofep.gov.gh/sites/default/files/budget-statements/2020-Budget-Statement-and-Economic-Policy_v3.pdf.

15

(16)  http://hdr.undp.org/sites/all/themes/hdr_theme/country-notes/GHA.pdf.

16

---

| 7.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CI 215/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CI 215/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 2 juni 2021

om upprättande av en förteckning över geografiska beteckningar som är skyddade enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 och som ska ges in som ansökningar om internationell registrering i enlighet med artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753

(2021/C 215 I/04)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753 av den 23 oktober 2019 om unionens åtgärder efter anslutningen till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (1), särskilt artikel 2.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (2) (Genèveakten) är en internationell överenskommelse enligt vilken de avtalsslutande parterna genomför ett system för ömsesidigt erkännande av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(1)

Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (2) (Genèveakten) är en internationell överenskommelse enligt vilken de avtalsslutande parterna genomför ett system för ömsesidigt erkännande av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar.

| (2) | Till följd av rådets beslut (EU) 2019/1754 (3) om unionens anslutning till Genèveakten deponerade unionen anslutningsinstrumentet till Genèveakten den 26 november 2019. Unionens anslutning till Genèveakten fick verkan den 26 februari 2020. Eftersom unionen var den femte parten som anslöt sig till Genèveakten trädde Genèveakten i kraft samma dag, i enlighet med artikel 29.2 i Genèveakten. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av rådets beslut (EU) 2019/1754 (3) om unionens anslutning till Genèveakten deponerade unionen anslutningsinstrumentet till Genèveakten den 26 november 2019. Unionens anslutning till Genèveakten fick verkan den 26 februari 2020. Eftersom unionen var den femte parten som anslöt sig till Genèveakten trädde Genèveakten i kraft samma dag, i enlighet med artikel 29.2 i Genèveakten.

| (3) | I enlighet med artikel 5.1 och 5.2 i Genèveakten får de behöriga myndigheterna för varje avtalsslutande part i Genèveakten ge in ansökningar om internationell registrering av en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning till den internationella byrån vid Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (den internationella byrån), som registrerar den i det internationella registret. I enlighet med artikel 9 i Genèveakten får de övriga avtalsslutande parterna besluta om ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen bör skyddas på deras territorier efter och mot bakgrund av ett särskilt granskningsförfarande. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 5.1 och 5.2 i Genèveakten får de behöriga myndigheterna för varje avtalsslutande part i Genèveakten ge in ansökningar om internationell registrering av en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning till den internationella byrån vid Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (den internationella byrån), som registrerar den i det internationella registret. I enlighet med artikel 9 i Genèveakten får de övriga avtalsslutande parterna besluta om ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen bör skyddas på deras territorier efter och mot bakgrund av ett särskilt granskningsförfarande.

| (4) | I enlighet med artikel 1.2 i förordning (EU) 2019/1753 omfattar termen geografiska beteckningar, vid tillämpningen av den förordningen och av de akter som antas i enlighet därmed, skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (4). |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 1.2 i förordning (EU) 2019/1753 omfattar termen geografiska beteckningar, vid tillämpningen av den förordningen och av de akter som antas i enlighet därmed, skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (4).

| (5) | I enlighet med artikel 2.1 i förordning (EU) 2019/1753 har kommissionen i egenskap av unionens behöriga myndighet befogenhet att ge in ansökningar om internationell registrering av unionens ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar till den internationella byrån efter unionens anslutning till Genèveakten, och därefter regelbundet. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 2.1 i förordning (EU) 2019/1753 har kommissionen i egenskap av unionens behöriga myndighet befogenhet att ge in ansökningar om internationell registrering av unionens ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar till den internationella byrån efter unionens anslutning till Genèveakten, och därefter regelbundet.

| (6) | Mellan september och december 2020 lämnade medlemsstaterna, i enlighet med artikel 2.2 i förordning (EU) 2019/1753, 58 begäranden till kommissionen om registrering i det internationella registret av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar som har sitt ursprung på deras territorium och som är skyddade enligt förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(6)

Mellan september och december 2020 lämnade medlemsstaterna, i enlighet med artikel 2.2 i förordning (EU) 2019/1753, 58 begäranden till kommissionen om registrering i det internationella registret av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar som har sitt ursprung på deras territorium och som är skyddade enligt förordning (EU) nr 1308/2013.

| (7) | Namn som är skyddade enligt förordning (EU) nr 1308/2013 som skyddade ursprungsbeteckningar (SUB) eller skyddade geografiska beteckningar (SGB) bör ges in som ansökningar om registrering i det internationella registret som ursprungsbeteckningar respektive geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(7)

Namn som är skyddade enligt förordning (EU) nr 1308/2013 som skyddade ursprungsbeteckningar (SUB) eller skyddade geografiska beteckningar (SGB) bör ges in som ansökningar om registrering i det internationella registret som ursprungsbeteckningar respektive geografiska beteckningar.

| (8) | En förteckning över skyddade ursprungsbeteckningar (SUB) och skyddade geografiska beteckningar (SGB) bör därför upprättas på grundval av medlemsstaternas begäranden till kommissionen om internationell registrering av geografiska beteckningar som har sitt ursprung på deras territorium och som är skyddade i unionen i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(8)

En förteckning över skyddade ursprungsbeteckningar (SUB) och skyddade geografiska beteckningar (SGB) bör därför upprättas på grundval av medlemsstaternas begäranden till kommissionen om internationell registrering av geografiska beteckningar som har sitt ursprung på deras territorium och som är skyddade i unionen i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket (Vin). |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket (Vin).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

En förteckning över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar som är skyddade enligt förordning (EU) nr 1308/2013 och som kommissionen ska ge in som ansökningar om internationell registrering upprättas i bilagan till detta beslut.

Utfärdat i Bryssel den 2 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 271, 24.10.2019, s. 1.

1

(2)  EUT L 271, 24.10.2019, s. 15.

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2019/1754 av den 7 oktober 2019 om Europeiska unionens anslutning till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (EUT L 271, 24.10.2019, s. 12).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

4

---

BILAGA

Förteckning över geografiska beteckningar
  som är skyddade i unionen i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013
  (skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar)
  och som ska ges in som ansökningar om internationell registrering i enlighet med artikel 2 i förordning (EU) 2019/1753

Danmark

| — | Dons (SUB) |
| --- | --- |

—

Dons (SUB)

Grekland

| — | Αιγαίο Πέλαγος (SGB) |
| --- | --- |

—

Αιγαίο Πέλαγος (SGB)

| — | Μακεδονία (SGB |
| --- | --- |

—

Μακεδονία (SGB

| — | Θράκη (SGB) |
| --- | --- |

—

Θράκη (SGB)

Spanien

| — | Alicante (SUB) |
| --- | --- |

—

Alicante (SUB)

| — | Almansa (SUB) |
| --- | --- |

—

Almansa (SUB)

| — | Aylés (SUB |
| --- | --- |

—

Aylés (SUB

| — | Bierzo (SUB) |
| --- | --- |

—

Bierzo (SUB)

| — | Bizkaiko Txakolina/Chacolí de Bizkaia/Txakolí de Bizkaia (SUB) |
| --- | --- |

—

Bizkaiko Txakolina/Chacolí de Bizkaia/Txakolí de Bizkaia (SUB)

| — | Bullas (SUB) |
| --- | --- |

—

Bullas (SUB)

| — | Calatayud (SUB) |
| --- | --- |

—

Calatayud (SUB)

| — | Cariñena (SUB) |
| --- | --- |

—

Cariñena (SUB)

| — | Cataluña/Catalunya (SUB) |
| --- | --- |

—

Cataluña/Catalunya (SUB)

| — | Cava (SUB) |
| --- | --- |

—

Cava (SUB)

| — | Cigales (SUB) |
| --- | --- |

—

Cigales (SUB)

| — | Condado de Huelva (SUB) |
| --- | --- |

—

Condado de Huelva (SUB)

| — | Dehesa del Carrizal (SUB) |
| --- | --- |

—

Dehesa del Carrizal (SUB)

| — | Empordà (SUB) |
| --- | --- |

—

Empordà (SUB)

| — | Getariako Txakolina/Chacolí de Getaria/Txakolí de Getaria (SUB) |
| --- | --- |

—

Getariako Txakolina/Chacolí de Getaria/Txakolí de Getaria (SUB)

| — | Gran Canaria (SUB) |
| --- | --- |

—

Gran Canaria (SUB)

| — | Islas Canarias (SUB) |
| --- | --- |

—

Islas Canarias (SUB)

| — | Jerez-Xérès-Sherry/Jerez/Xérès/Sherry (SUB) |
| --- | --- |

—

Jerez-Xérès-Sherry/Jerez/Xérès/Sherry (SUB)

| — | Jumilla (SUB) |
| --- | --- |

—

Jumilla (SUB)

| — | La Mancha (SUB) |
| --- | --- |

—

La Mancha (SUB)

| — | La Palma (SUB) |
| --- | --- |

—

La Palma (SUB)

| — | Lanzarote (SUB) |
| --- | --- |

—

Lanzarote (SUB)

| — | Málaga (SUB) |
| --- | --- |

—

Málaga (SUB)

| — | Manchuela (SUB) |
| --- | --- |

—

Manchuela (SUB)

| — | Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda/Manzanilla (SUB) |
| --- | --- |

—

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda/Manzanilla (SUB)

| — | Monterrei (SUB) |
| --- | --- |

—

Monterrei (SUB)

| — | Montilla-Moriles (SUB) |
| --- | --- |

—

Montilla-Moriles (SUB)

| — | Navarra (SUB) |
| --- | --- |

—

Navarra (SUB)

| — | Penedès (SUB) |
| --- | --- |

—

Penedès (SUB)

| — | Rías Baixas (SUB) |
| --- | --- |

—

Rías Baixas (SUB)

| — | Ribeira Sacra (SUB) |
| --- | --- |

—

Ribeira Sacra (SUB)

| — | Ribeiro (SUB) |
| --- | --- |

—

Ribeiro (SUB)

| — | Ribera del Duero (SUB) |
| --- | --- |

—

Ribera del Duero (SUB)

| — | Ribera del Guadiana (SUB) |
| --- | --- |

—

Ribera del Guadiana (SUB)

| — | Ribera del Júcar (SUB) |
| --- | --- |

—

Ribera del Júcar (SUB)

| — | Rioja (SUB) |
| --- | --- |

—

Rioja (SUB)

| — | Rueda (SUB) |
| --- | --- |

—

Rueda (SUB)

| — | Sierras de Málaga (SUB) |
| --- | --- |

—

Sierras de Málaga (SUB)

| — | Somontano (SUB) |
| --- | --- |

—

Somontano (SUB)

| — | Terra Alta (SUB) |
| --- | --- |

—

Terra Alta (SUB)

| — | Toro (SUB) |
| --- | --- |

—

Toro (SUB)

| — | Utiel-Requena (SUB) |
| --- | --- |

—

Utiel-Requena (SUB)

| — | Valdeorras (SUB) |
| --- | --- |

—

Valdeorras (SUB)

| — | Valdepeñas (SUB) |
| --- | --- |

—

Valdepeñas (SUB)

| — | Valencia (SUB) |
| --- | --- |

—

Valencia (SUB)

| — | Vinos de Madrid (SUB) |
| --- | --- |

—

Vinos de Madrid (SUB)

| — | Ycoden-Daute-Isora (SUB) |
| --- | --- |

—

Ycoden-Daute-Isora (SUB)

| — | Yecla (SUB) |
| --- | --- |

—

Yecla (SUB)

| — | Castilla (SGB) |
| --- | --- |

—

Castilla (SGB)

| — | Castilla y León (SGB) |
| --- | --- |

—

Castilla y León (SGB)

Italien

| — | Franciacorta (SUB) |
| --- | --- |

—

Franciacorta (SUB)

| — | Gioia del Colle (SUB) |
| --- | --- |

—

Gioia del Colle (SUB)

Cypern

| — | Κουμανδαρία (SUB) |
| --- | --- |

—

Κουμανδαρία (SUB)

Slovakien

| — | Vinohradnícka oblasť Tokaj (SUB) |
| --- | --- |

—

Vinohradnícka oblasť Tokaj (SUB)

---