# Eiropas Savienības C 81/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 81 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 2. aprīlis |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 81

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 2. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Padome |
| 2005/C 081/1 | Slovēnijas Republikas deklarācija saistībā ar 5. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 1408/71 (1971. gada 14. jūnijs) par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā | 1 |
| | Komisija |
| 2005/C 081/2 | Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinasēšanas operācijām: 2,05 % 2005. gada 1. aprīlis — Eiro maiņas kurss | 3 |
| 2005/C 081/3 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 4 |
| 2005/C 081/4 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3726 – Dansk Supermarked/Netto) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 6 |
| 2005/C 081/5 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3782 – CVC/Forbo) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 7 |
| 2005/C 081/6 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3692 – Reuters/Telerate) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 081/7 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3772 – Aviva/RAC) (
  1
  ) | 9 |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2005/C 081/8 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2005. gada 17. marts) pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma, attiecībā uz ierosinājumu Padomes lēmumam par to, kā parakstīt Hāgas Konvenciju par piemērojamo likumu dažām tiesībām, kas attiecas uz starpnieku turētiem vērtspapīriem (COM(2003) 783 galīgais) (CON/2005/7) | 10 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Padome

2005/C 081/1

Slovēnijas Republikas deklarācija saistībā ar 5. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 1408/71 (1971. gada 14. jūnijs) par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā

1

Komisija

2005/C 081/2

Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinasēšanas operācijām: 2,05 % 2005. gada 1. aprīlis — Eiro maiņas kurss

3

2005/C 081/3

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

4

2005/C 081/4

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3726 – Dansk Supermarked/Netto) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

6

2005/C 081/5

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3782 – CVC/Forbo) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

7

2005/C 081/6

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3692 – Reuters/Telerate) (
  1
  )

1

8

2005/C 081/7

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3772 – Aviva/RAC) (
  1
  )

1

9

Eiropas Centrālā banka

2005/C 081/8

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2005. gada 17. marts) pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma, attiecībā uz ierosinājumu Padomes lēmumam par to, kā parakstīt Hāgas Konvenciju par piemērojamo likumu dažām tiesībām, kas attiecas uz starpnieku turētiem vērtspapīriem (COM(2003) 783 galīgais) (CON/2005/7)

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Padome

| 2.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/1

---

Slovēnijas Republikas deklarācija saistībā ar 5. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 1408/71 (1971. gada 14. jūnijs) par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā

(2005/C 81/01)

I.   REGULAS 4. PANTA 1. UN 2. PUNKTĀ MINĒTIE TIESĪBU AKTI UN SHĒMAS

Joma: pensiju un invaliditātes apdrošināšana

Attiecībā uz pensiju un invaliditātes apdrošināšanu Regulu Nr. 1408/71 piemēro šādam valsts tiesību aktam:

| — | Akts par pensiju un invaliditātes apdrošināšanu (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 20/2004-ZPIZ-1-UPB2), izņemot XII daļas III nodaļu: papildpensiju brīvprātīga apdrošināšana, kas attiecas uz šādām četrām regulas 4. panta 1. punktā noteiktajām sociālā nodrošinājuma nozarēm:






  b) | invaliditātes pabalsti, |
| --- | --- | --- |

—

Akts par pensiju un invaliditātes apdrošināšanu (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 20/2004-ZPIZ-1-UPB2), izņemot XII daļas III nodaļu: papildpensiju brīvprātīga apdrošināšana, kas attiecas uz šādām četrām regulas 4. panta 1. punktā noteiktajām sociālā nodrošinājuma nozarēm:

b)

invaliditātes pabalsti,

| c) | vecuma pabalsti, |
| --- | --- |

c)

vecuma pabalsti,

| d) | pabalsti apgādnieka zaudējuma gadījumā, |
| --- | --- |

d)

pabalsti apgādnieka zaudējuma gadījumā,

| e) | pabalsti ar darbu saistītos nelaimes gadījumos un arodslimību gadījumā. |
| --- | --- |

e)

pabalsti ar darbu saistītos nelaimes gadījumos un arodslimību gadījumā.

Joma: maternitātes un ģimenes pabalsti

Attiecībā uz maternitātes un ģimenes pabalstiem Regulu Nr. 1408/71 piemēro šādam valsts tiesību aktam:

| — | Akts par vecāku gādības un ģimenes pabalstiem (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 110/2003-ZSDP-UPB1)) attiecībā uz šādām divām nozarēm:






  a) | maternitātes pabalsti; |
| --- | --- | --- |

—

Akts par vecāku gādības un ģimenes pabalstiem (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 110/2003-ZSDP-UPB1)) attiecībā uz šādām divām nozarēm:

a)

maternitātes pabalsti;

| h) | ģimenes pabalsti. |
| --- | --- |

h)

ģimenes pabalsti.

Joma: veselības apdrošināšana

Attiecībā uz veselības apdrošināšanu Regulu Nr. 1408/71 piemēro šādam valsts tiesību aktam:

| — | Akts par veselības aprūpi un veselības apdrošināšanu (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 20/2004-ZZVZZ-UPB1) attiecībā uz šādām divām nozarēm:






  a) | slimības pabalsti |
| --- | --- | --- |

—

Akts par veselības aprūpi un veselības apdrošināšanu (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 20/2004-ZZVZZ-UPB1) attiecībā uz šādām divām nozarēm:

a)

slimības pabalsti

| e) | pabalsti ar darbu saistītos nelaimes gadījumos; |
| --- | --- |

e)

pabalsti ar darbu saistītos nelaimes gadījumos;

| f) | apbedīšanas pabalsti. |
| --- | --- |

f)

apbedīšanas pabalsti.

Joma: apdrošināšana bezdarba gadījumam

Attiecībā uz apdrošināšanu bezdarba gadījumam Regulu Nr. 1408/71 piemēro šādam valsts tiesību aktam:

| — | Akts par nodarbinātību un apdrošināšanu bezdarba gadījumam (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 5/1991-ZZZPB, (17/1991, 2/1994 – kļūdu labojums), 12/1992, 71/1993, 35/1994, 69/1998, 67/2002) attiecībā uz šādu nozari:






  g) | bezdarbnieka pabalsti. |
| --- | --- | --- |

—

Akts par nodarbinātību un apdrošināšanu bezdarba gadījumam (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 5/1991-ZZZPB, (17/1991, 2/1994 – kļūdu labojums), 12/1992, 71/1993, 35/1994, 69/1998, 67/2002) attiecībā uz šādu nozari:

g)

bezdarbnieka pabalsti.

II.   REGULAS 50. PANTĀ MINĒTIE MINIMĀLIE PABALSTI

Joma: pensiju un invaliditātes apdrošināšana

Attiecībā uz pensiju un invaliditātes apdrošināšanu Regulu Nr. 1408/71 piemēro šādam valsts tiesību aktam:

| — | Akts par pensiju un invaliditātes apdrošināšanu (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 20/2004-ZPIZ-1-UPB2), izņemot XII daļas III nodaļu: papildpensiju brīvprātīga apdrošināšana. |
| --- | --- |

—

Akts par pensiju un invaliditātes apdrošināšanu (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, Nr. 20/2004-ZPIZ-1-UPB2), izņemot XII daļas III nodaļu: papildpensiju brīvprātīga apdrošināšana.

---

Komisija

| 2.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/3

---

Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinasēšanas operācijām (1):

2,05 % 2005. gada 1. aprīlis

Eiro maiņas kurss (2)

2005. gada 1. aprīlis

(2005/C 81/02)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2959 |
| JPY | ItipclflclS 16113. | 139,07 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4502 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,68665 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1687 |
| CHF | Šveices franks | 1,5527 |
| ISK | Islandes krona | 78,59 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,195 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,584 |
| CZK | Čehijas krona | 30,031 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 247,25 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,696 |
| MTL | Maltas lira | 0,4304 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0876 |
| ROL | Rumānijas leja | 36 627 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,7 |
| SKK | Slovākijas krona | 38,75 |
| TRY | Turcijas lira | 1,7521 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6803 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5736 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,1063 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8239 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,1449 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 306,01 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 8,0119 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,7255 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,422 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 272,17 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9243 |
| PHP | Filipīnu peso | 70,944 |
| RUB | Krievijas rublis | 36,115 |
| THB | Taizemes bats | 50,745 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2959

JPY

ItipclflclS 16113.

139,07

DKK

Dānijas krona

7,4502

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,68665

SEK

Zviedrijas krona

9,1687

CHF

Šveices franks

1,5527

ISK

Islandes krona

78,59

NOK

Norvēģijas krona

8,195

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,584

CZK

Čehijas krona

30,031

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

247,25

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,696

MTL

Maltas lira

0,4304

PLN

Polijas zlots

4,0876

ROL

Rumānijas leja

36 627

SIT

Slovēnijas tolērs

239,7

SKK

Slovākijas krona

38,75

TRY

Turcijas lira

1,7521

AUD

Austrālijas dolārs

1,6803

CAD

Kanādas dolārs

1,5736

HKD

Hongkongas dolārs

10,1063

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8239

SGD

Singapūras dolārs

2,1449

KRW

Dienvidkorejas vons

1 306,01

ZAR

Dienvidāfrikas rands

8,0119

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,7255

HRK

Horvātijas kuna

7,422

IDR

Indonēzijas rūpija

12 272,17

MYR

Malaizijas ringits

4,9243

PHP

Filipīnu peso

70,944

RUB

Krievijas rublis

36,115

THB

Taizemes bats

50,745

---

(1)  Kurss, kas pielietots nesenos darījumos ir ņemts pirms norādītās dienas. Mainīgā kursa gadījumā procentu likme ir marginālā likme.

(2)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 2.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/4

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK Līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2005/C 81/03)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Lēmuma pieņemšanas diena:

Dalībvalsts: Apvienotā Karaliste

Atbalsta Nr.: N2/04

Nosaukums: Ziemeļīrijas kopējais maksājums

Mērķis: Atbalsts vides aizsardzībai

Juridiskais pamats: Finance Act 2004

Atbalsta intensitāte vai apjoms: GBP 225 miljoni

Ilgums: no 2004. gada līdz 2011. gadam

Cita informācija: Lēmuma autentiskais teksts, no kura izņemta visa konfidenciālā informācija, ir atrodams šādā tīmekļa vietnē

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Itālija

Atbalsta Nr.: N 147/2004

Nosaukums: Grozījumi Itālijas reģionā atbalsta kartē 2000. – 2006. gadam attiecībā uz reģioniem, uz kuriem attiecas Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētā atkāpe

Mērķis: Reģionālais atbalsts

Atbalsta intensitāte vai lielums: Reģionos, uz kuriem attiecas grozījumi (87. panta 3. punkta c) apakšpunkta Molīzes reģioni): 20 % TDE lieliem uzņēmumiem un 30 % maziem un vidējiem uzņēmumiem.

Ilgums: līdz 31.12.2006.

Cita informācija: Lēmuma teksts autentiskā(s) valodā(s), no kura ir izņemta konfidenciālā informācija, ir pieejams šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Lēmuma pieņemšanas diena:

Dalībvalsts (Reģions): Itālija

Atbalsta numurs: N 236/04

Nosaukums: Izmaiņas N322/03 - mācību atbalsts Fiat un Comau.

Mērķis (nozare): Saskaņā ar Itālijas varas iestāžu pausto viedokli, mācību projekts ir būtisks veids kā īstenot ne tikai Fiat grupas ražošanas plānu, bet arī uzlabot Fiat grupas darbinieku nodarbinātību. Projekta mērķis ir attīstīt kompetenci un zināšanas, kuras var tikt izmantotas ne tikai Fiat grupā, bet arī plašākā kontekstā.

Juridiskais pamats (oriģinālvalodā): La base giuridica è costituita dall'articolo 9 della legge 19 luglio1993, n. 236: “Interventi urgenti a sostegno dell'occupazione” (ed inoltre l'Accordo quadro Fiat del dicembre 2002 e gli Accordi sindacali del 18 dicembre 2003).

Budžets: Atbalsta apjoms būs 5 132 970 euro.

Atbalsta intensitāte vai apjoms: Atbalsta intensitāte būs 33,7 % no attaisnotām izmaksām specifiskām apmācībām (t.i., 15,9 % no visām apmācībām) un 58,6 % vispārīgām apmācībām.

Darbības termiņš: Grozītais apmācību plāns būs spēkā no 2004. līdz 2006. gadam.

Cita informācija: Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids.

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Īrija

Atbalsta Nr.: N 257/2004

Nosaukums:: Atvieglojumu shēmas pagarinājums atsevišķu pilsētas teritoriju atjaunošanai (Ex N 271/2002)

Mērķis: Veicināt reģionālo attīstību

Juridiskais pamats [oriģinālvalodā]: Taxes Consolidation Act 1997 as amended by Finance Act 2004 section 26(1)(b)

Budžets: EUR 20 milj. 2005. gadā, EUR 15 milj. 2006. gadā

Atbalsta intensitāte vai apjoms: Saskaņā ar 2000.-2006. gada reģionālā atbalsta karti

Ilgums: No 31.12.2004. līdz 31.7.2006.

Cita informācija: Lēmuma teksts(-i), no kura(-iem) ir izņemta konfidenciāla informācija, ir pieejams(-i) šādā tīmekļa vietnē

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids

Lēmuma pieņemšanas diena:

Dalībvalsts: Nīderlande

Atbalsta Nr.: N 304/2003

Nosaukums: Atbalsts Akzo-Nobel, lai samazinātu hlora pārvadājumus

Mērķis: Atbalstu izmantos hlora un monohlora etiķskābes ražotņu pārvietošanai, lai samazinātu hlora pārvadājumu apjomu Nīderlandē. (Ķīmiskā rūpniecība)

Juridiskais pamats: saistoša vienošanās starp valdību un Akzo Nobel

Budžets: 22,5 – 32,5 miljoni euro atkarībā no faktiskajām ieguldījumu izmaksām un 31,68 miljonu euro atlīdzināšanas

Ilgums: Pārvietošana jāīsteno līdz 2006. gadam.

Cita informācija: Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids.

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Vācija

Atbalsta Nr.: N 493/2003

Nosaukums: Atbalsts ogļrūpniecībai 2004. gadā

Mērķis: atbalsts ogļrūpniecībai, lai veicinātu enerģijas drošību un nepieciešamību turpināt ogļrūpniecības pārstrukturēšanas procesu

Juridiskais pamats: Padomes Regula (EK) Nr. 1407/2002 par valsts atbalstu ogļu rūpniecībai

Budžets: EUR 3040,6 miljoni

Atbalsta intensitāte vai lielums: Atbalsts darbības samazināšanai un atbalsts ražošanai aptver starpību starp ražošanas izmaksām un pārdošanas cenu. ārkārtas izmaksu segšanai paredzētais atbalsts sedz izmaksas, kas radušās no ogļrūpniecības racionalizācijas un pārstrukturēšanas.

Ilgums: 2004. gads

Cita informācija: Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids.

Lēmuma pieņemšanas datums:

Dalībvalsts: Vācija (Saksija)

Atbalsta Nr.: N 612/2003

Nosaukums: Atbalsts lieliem ieguldījumiem attiecībā uz Sachsenmilch Anlagen Holding AG (SAHO) un Sachsenmilch Investitions-GmbH (SMIG)

Mērķis: Reģionālā attīstība saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem

Juridiskais pamats: Investitionszulagengesetz 1999 vom 11.10.2002, BGBl 1 Nr. 74, S. 4034

Atbalsta summa: € 31,29 miljoni

Atbalsta intensitāte: 24,5 %

Attaisnotie izdevumi: € 127,70 miljoni

Ilgums: 2003. gada martus – 2006. gada decembris

Cita informācija: Vācijas apņemšanās izpildīt saistības attiecībā uz pēckontroli saskaņā ar Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu 6. punktu.

Lēmuma autentiskais teksts(-i), no kura izņemta visa konfidenciālā informācija, ir atrodams šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 2.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/6

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3726 – Dansk Supermarked/Netto)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(2005/C 81/04)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2005. gada 18. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Dansk Supermarked A/S (“DS”, Dānija), ko kopīgi kontrolē A.P. Møller – Mærsk Group (“A.P. Møller”, Dānija) un F. Salling A/S (“F. Salling”, Dānija), Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Offene Handelsgesellschaft Netto Supermarkt GmbH CO (“NS”, Vācija), iegādājoties tā akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2005. gada 18. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Dansk Supermarked A/S (“DS”, Dānija), ko kopīgi kontrolē A.P. Møller – Mærsk Group (“A.P. Møller”, Dānija) un F. Salling A/S (“F. Salling”, Dānija), Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Offene Handelsgesellschaft Netto Supermarkt GmbH CO (“NS”, Vācija), iegādājoties tā akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | DS: ikdienas patēriņpreču mazumtirdzniecība, galvenokārt Dānijā; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

DS: ikdienas patēriņpreču mazumtirdzniecība, galvenokārt Dānijā;

| — | A.P. Møller: galvenokārt kuģniecība, naftas ieguves urbumi, kuģu būve, aviācija un mazumtirdzniecība; |
| --- | --- |

—

A.P. Møller: galvenokārt kuģniecība, naftas ieguves urbumi, kuģu būve, aviācija un mazumtirdzniecība;

| — | F. Salling: pamatā darbība mazumtirdzniecības jomā Dānijā; |
| --- | --- |

—

F. Salling: pamatā darbība mazumtirdzniecības jomā Dānijā;

| — | NS: ikdienas patēriņpreču mazumtirdzniecība, galvenokārt Vācijā. |
| --- | --- |

—

NS: ikdienas patēriņpreču mazumtirdzniecība, galvenokārt Vācijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M. 3726 – Dansk Supermarked/Netto uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M. 3726 – Dansk Supermarked/Netto uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  Pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 2.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/7

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3782 – CVC/Forbo)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(2005/C 81/05)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2005. gada 22. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmums CVC European Equity Partners III L.P. (“CVC”, Kaimanu salas), izmantojot meitasuzņēmumu AFB Investment S.A., Luksemburga, minētās Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Forbo Holding AG (“Forbo”, Šveice) publiskā piedāvājumā, kas izziņots 2005. gada 8. martā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2005. gada 22. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmums CVC European Equity Partners III L.P. (“CVC”, Kaimanu salas), izmantojot meitasuzņēmumu AFB Investment S.A., Luksemburga, minētās Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Forbo Holding AG (“Forbo”, Šveice) publiskā piedāvājumā, kas izziņots 2005. gada 8. martā.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | CVC: privāta pašu kapitāla uzņēmums; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

CVC: privāta pašu kapitāla uzņēmums;

| — | Forbo: grīdas segumi, pašlīmējošie materiāli un jostas stiprinājumi. |
| --- | --- |

—

Forbo: grīdas segumi, pašlīmējošie materiāli un jostas stiprinājumi.

| 3. | Iepriekšēja pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšēja pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3782 – CVC/Forbo uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3782 – CVC/Forbo uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  Pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 2.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/8

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3692 – Reuters/Telerate)

(2005/C 81/06)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2005. gada 29. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), un pēc lietas nodošanas izskatīšanai atbilstoši minētās regulas 4. panta 5. apakšpunktam uzņēmums Reuters Limited (“Reuters”), Apvienotā Karaliste, Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Moneyline Telerate Holdings (“Telerate”), ASV, iegādājoties tā akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2005. gada 29. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), un pēc lietas nodošanas izskatīšanai atbilstoši minētās regulas 4. panta 5. apakšpunktam uzņēmums Reuters Limited (“Reuters”), Apvienotā Karaliste, Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Moneyline Telerate Holdings (“Telerate”), ASV, iegādājoties tā akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Reuters: informācijas nodrošināšana finanšu pakalpojumu, plašsaziņas līdzekļu un uzņēmumu jomās, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Reuters: informācijas nodrošināšana finanšu pakalpojumu, plašsaziņas līdzekļu un uzņēmumu jomās,

| — | uzņēmums Telerate: finanšu tirgus datu un ziņu nodrošināšana. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Telerate: finanšu tirgus datu un ziņu nodrošināšana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu( faksa numurs: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3692 – Reuters/Telerate uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu( faksa numurs: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3692 – Reuters/Telerate uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 2.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/9

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3772 – Aviva/RAC)

(2005/C 81/07)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2005. gada 29. martā saņēma paziņojumu par iepriekšēju koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Aviva plc (“Aviva”, Apvienotā Karaliste), kas pieder Aviva grupai, Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār RAC plc (“RAC”, Apvienotā Karaliste) publiskā izsolē, kas izziņota 2005. gada 9. martā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2005. gada 29. martā saņēma paziņojumu par iepriekšēju koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Aviva plc (“Aviva”, Apvienotā Karaliste), kas pieder Aviva grupai, Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār RAC plc (“RAC”, Apvienotā Karaliste) publiskā izsolē, kas izziņota 2005. gada 9. martā.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Aviva: dzīvības apdrošināšana un apdrošināšana, kas nav dzīvības apdrošināšana, ilgtermiņa uzkrājumi un fondu pārvaldīšana; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Aviva: dzīvības apdrošināšana un apdrošināšana, kas nav dzīvības apdrošināšana, ilgtermiņa uzkrājumi un fondu pārvaldīšana;

| — | RAC: ar mehāniskām iekārtām un transportlīdzekļiem saistītu produktu un pakalpojumu nodrošināšana, ieskaitot ceļa negadījumu palīdzību, transportlīdzekļu vadītāju apmācību, transportlīdzekļu iznomāšanu un autoparka vadības pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

RAC: ar mehāniskām iekārtām un transportlīdzekļiem saistītu produktu un pakalpojumu nodrošināšana, ieskaitot ceļa negadījumu palīdzību, transportlīdzekļu vadītāju apmācību, transportlīdzekļu iznomāšanu un autoparka vadības pakalpojumus.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3772 – Aviva/RAC uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3772 – Aviva/RAC uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

Eiropas Centrālā banka

| 2.4.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 81/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 81/10

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2005. gada 17. marts)

pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma, attiecībā uz ierosinājumu Padomes lēmumam par to, kā parakstīt Hāgas Konvenciju par piemērojamo likumu dažām tiesībām, kas attiecas uz starpnieku turētiem vērtspapīriem (COM(2003) 783 galīgais)

(CON/2005/7)

(2005/C 81/08)

Ievads

| 1. | Eiropas Centrālā banka (ECB) 2005. gada 31. janvārī ir saņēmusi Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu attiecībā uz ierosinājumu Padomes lēmumam par to, kā parakstīt Hāgas Konvenciju par piemērojamo likumu dažām tiesībām, kas attiecas uz starpnieku turētiem vērtspapīriem (tālāk tekstā – “ierosinātais lēmums”) (1). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2005. gada 31. janvārī ir saņēmusi Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu attiecībā uz ierosinājumu Padomes lēmumam par to, kā parakstīt Hāgas Konvenciju par piemērojamo likumu dažām tiesībām, kas attiecas uz starpnieku turētiem vērtspapīriem (tālāk tekstā – “ierosinātais lēmums”) (1).

| 2. | ECB kompetence sniegt atzinumu ir pamatota Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 105. panta 4. punkta pirmajā ievilkumā. Ierosinātā lēmuma vienīgais mērķis ir atļaut Konvencijas parakstīšanu Kopienas vārdā. Ierosinātais lēmums ir ierosināts Kopienas akts Līguma 105. panta 4. punkta izpratnē šādu iemeslu dēļ:






  — | starptautisks nolīgums ir saistošs Kopienai un ir Kopienas tiesību neatņemama sastāvdaļa (2); un |
| --- | --- | --- |

2.

ECB kompetence sniegt atzinumu ir pamatota Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 105. panta 4. punkta pirmajā ievilkumā. Ierosinātā lēmuma vienīgais mērķis ir atļaut Konvencijas parakstīšanu Kopienas vārdā. Ierosinātais lēmums ir ierosināts Kopienas akts Līguma 105. panta 4. punkta izpratnē šādu iemeslu dēļ:

—

starptautisks nolīgums ir saistošs Kopienai un ir Kopienas tiesību neatņemama sastāvdaļa (2); un

| — | Kopienas iestādes lēmums, kas atļauj Kopienas vārdā parakstīt starptautisku nolīgumu, kuram būs tiesiskas sekas Kopienā, pats par sevi ir Kopienas akts (3). |
| --- | --- |

—

Kopienas iestādes lēmums, kas atļauj Kopienas vārdā parakstīt starptautisku nolīgumu, kuram būs tiesiskas sekas Kopienā, pats par sevi ir Kopienas akts (3).

Konvencija tieši attiecas uz ECB un Eurosistēmas kompetences jomām, jo tā:

| i) | var ietekmēt euro zonas tīrvērtes un maksājumu sistēmu vienmērīgu, efektīvu un drošu darbību (Līguma 105. panta 2. punkts, kā arī Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 3.1. pants un 22. pants); un |
| --- | --- |

i)

var ietekmēt euro zonas tīrvērtes un maksājumu sistēmu vienmērīgu, efektīvu un drošu darbību (Līguma 105. panta 2. punkts, kā arī Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 3.1. pants un 22. pants); un

| ii) | var ietekmēt euro zonas monetārās politikas noteikšanu un īstenošanu (Līguma 105. panta 2. punkts un Statūtu 3.1. pants), jo īpaši, ņemot vērā Eurosistēmas pienākumu kredītoperācijas veikt uz atbilstoša nodrošinājuma pamata (Statūtu 18.1. pants). |
| --- | --- |

ii)

var ietekmēt euro zonas monetārās politikas noteikšanu un īstenošanu (Līguma 105. panta 2. punkts un Statūtu 3.1. pants), jo īpaši, ņemot vērā Eurosistēmas pienākumu kredītoperācijas veikt uz atbilstoša nodrošinājuma pamata (Statūtu 18.1. pants).

ECB tāpat norāda, ka Konvencija, ja Kopiena to parakstīs un ratificēs, pēc tās stāšanās spēkā tieši ietekmēs nozīmīgus Kopienas tiesību aktu noteikumus, par kuriem pagātnē notikusi apspriešanās ar ECB un Eiropas Monetāro institūtu (EMI) (4).

ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

| 3. | Konvencijas mērķis ir izveidot vispārēji piemērojamu tiesību normu kolīziju sistēmu, kas nosaka piemērojamos likumus jautājumiem, kuri attiecas uz starpnieka turētā vērtspapīru kontā kreditētu vērtspapīru (tālāk tekstā – “dematerializēti vērtspapīri”) turēšanu, nodošanu vai izmantošanu nodrošinājumam starptautiskā kontekstā. Kā norādīts Konvencijas preambulā, Konvencijas pieņemšanu nosaka vajadzība arvien pieaugošajā pasaules finanšu tirgū nodrošināt juridisku noteiktību un paredzamību attiecībā uz tādiem vērtspapīriem piemērojamo likumu, kuri mūsdienās parasti tiek turēti, izmantojot tīrvērtes un norēķinu sistēmas vai citus starpniekus, kā arī vēlme samazināt juridisko risku, sistēmas risku un saistītās izmaksas, lai veicinātu starptautisku kapitāla plūsmu un piekļuvi kapitāla tirgiem. Konvencijas būtība ir izklāstīta 4. panta 1. punktā. Saskaņā ar šo normu Konvencijā ietvertajiem jautājumiem piemērojamie likumi ir tās valsts likumi, par kuriem attiecīgais starpnieks un konta turētājs nepārprotami vienojušies, ka tie attieksies uz to konta līgumu, vai tās valsts likumi, kuri minētajā līgumā nepārprotami norādīti kā tādi, kas piemērojami attiecīgajiem jautājumiem. Šo pamatnoteikumu ierobežo tā sauktā “patiesā stāvokļa pārbaude”, jo Konvencija prasa, lai attiecīgajam starpniekam vienošanās laikā šajā valstī būtu birojs, kas veic uzņēmējdarbību vai citas regulāras darbības vērtspapīru kontu uzturēšanai (tālāk tekstā - “atbilstoša biroja prasība”). Tādējādi Konvencija izveido tiesību normu kolīziju sistēmu, kas galvenokārt pamatojas uz attiecīgā starpnieka un konta turētāja vienošanās brīvību, uz ko attiecas tikai atbilstoša biroja prasība, kuras mērķis ir novērst pilnībā neierobežotu izvēli. Konvencija nosaka trīs papildus noteikumus piemērojamo likumu noteikšanai gadījumos, ja konta līguma puses nav nepārprotami izvēlējušās piemērojamo likumu. |
| --- | --- |

3.

Konvencijas mērķis ir izveidot vispārēji piemērojamu tiesību normu kolīziju sistēmu, kas nosaka piemērojamos likumus jautājumiem, kuri attiecas uz starpnieka turētā vērtspapīru kontā kreditētu vērtspapīru (tālāk tekstā – “dematerializēti vērtspapīri”) turēšanu, nodošanu vai izmantošanu nodrošinājumam starptautiskā kontekstā. Kā norādīts Konvencijas preambulā, Konvencijas pieņemšanu nosaka vajadzība arvien pieaugošajā pasaules finanšu tirgū nodrošināt juridisku noteiktību un paredzamību attiecībā uz tādiem vērtspapīriem piemērojamo likumu, kuri mūsdienās parasti tiek turēti, izmantojot tīrvērtes un norēķinu sistēmas vai citus starpniekus, kā arī vēlme samazināt juridisko risku, sistēmas risku un saistītās izmaksas, lai veicinātu starptautisku kapitāla plūsmu un piekļuvi kapitāla tirgiem. Konvencijas būtība ir izklāstīta 4. panta 1. punktā. Saskaņā ar šo normu Konvencijā ietvertajiem jautājumiem piemērojamie likumi ir tās valsts likumi, par kuriem attiecīgais starpnieks un konta turētājs nepārprotami vienojušies, ka tie attieksies uz to konta līgumu, vai tās valsts likumi, kuri minētajā līgumā nepārprotami norādīti kā tādi, kas piemērojami attiecīgajiem jautājumiem. Šo pamatnoteikumu ierobežo tā sauktā “patiesā stāvokļa pārbaude”, jo Konvencija prasa, lai attiecīgajam starpniekam vienošanās laikā šajā valstī būtu birojs, kas veic uzņēmējdarbību vai citas regulāras darbības vērtspapīru kontu uzturēšanai (tālāk tekstā - “atbilstoša biroja prasība”). Tādējādi Konvencija izveido tiesību normu kolīziju sistēmu, kas galvenokārt pamatojas uz attiecīgā starpnieka un konta turētāja vienošanās brīvību, uz ko attiecas tikai atbilstoša biroja prasība, kuras mērķis ir novērst pilnībā neierobežotu izvēli. Konvencija nosaka trīs papildus noteikumus piemērojamo likumu noteikšanai gadījumos, ja konta līguma puses nav nepārprotami izvēlējušās piemērojamo likumu.

| 4. | Konvencija nosaka ne tikai to, kādus likumus piemēro no vērtspapīru kreditēšanas vērtspapīru kontā vai no starpnieku turētu vērtspapīru atsavināšanas radušos tiesību tiesiskajam saturam un sekām pret starpnieku. Tā turklāt nosaka, kādus likumus piemēro no šādas kreditēšanas vai atsavināšanas radušos tiesību tiesiskajam saturam un sekām pret trešajām personām, tostarp arī to, vai personas tiesības uz starpnieku turētiem vērtspapīriem izbeidzas vai arī tai ir prioritāte attiecībā uz citu personu tiesībām. Tāpat, ņemot vērā to, ka starptautiskuma prasība Konvencijas 3. pantā plaši definēta, kā visi gadījumi, kas saistīti ar dažādu valstu likumu izvēli, Konvencija tiks piemērota ne tikai tradicionālajos tiesību normu kolīzijas gadījumos, bet arī gadījumos, kas saistīti ar dematerializētiem vērtspapīriem ar ārvalstu elementu (skatīt Hāgas Konvencijas par piemērojamo likumu dažām tiesībām, kas attiecas uz starpnieku turētiem vērtspapīriem Paskaidrojuma ziņojuma (tālāk tekstā - “Hāgas Konvencijas ziņojums” 3-1. līdz 3-5. punktu, kā arī 3-8. un 3-9. punktu, kas izskaidro starptautiskuma prasības piemērošanas jomu). |
| --- | --- |

4.

Konvencija nosaka ne tikai to, kādus likumus piemēro no vērtspapīru kreditēšanas vērtspapīru kontā vai no starpnieku turētu vērtspapīru atsavināšanas radušos tiesību tiesiskajam saturam un sekām pret starpnieku. Tā turklāt nosaka, kādus likumus piemēro no šādas kreditēšanas vai atsavināšanas radušos tiesību tiesiskajam saturam un sekām pret trešajām personām, tostarp arī to, vai personas tiesības uz starpnieku turētiem vērtspapīriem izbeidzas vai arī tai ir prioritāte attiecībā uz citu personu tiesībām. Tāpat, ņemot vērā to, ka starptautiskuma prasība Konvencijas 3. pantā plaši definēta, kā visi gadījumi, kas saistīti ar dažādu valstu likumu izvēli, Konvencija tiks piemērota ne tikai tradicionālajos tiesību normu kolīzijas gadījumos, bet arī gadījumos, kas saistīti ar dematerializētiem vērtspapīriem ar ārvalstu elementu (skatīt Hāgas Konvencijas par piemērojamo likumu dažām tiesībām, kas attiecas uz starpnieku turētiem vērtspapīriem Paskaidrojuma ziņojuma (tālāk tekstā - “Hāgas Konvencijas ziņojums” 3-1. līdz 3-5. punktu, kā arī 3-8. un 3-9. punktu, kas izskaidro starptautiskuma prasības piemērošanas jomu).

Vispārīgi apsvērumi

| 5. | ECB atzīst to, ka ir ārkārtīgi svarīga iepriekšēja juridiska noteiktība attiecībā uz piemērojamiem likumiem par starpnieka turētu dematerializētu vērtspapīru turēšanu, nodošanu vai izmantošanu nodrošinājumam starptautiskā kontekstā un ka ir ārkārtīgi svarīga tādu sistēmas risku samazināšana, kuri var rasties, ja ir neskaidrības šajā jautājumā. ECB tāpat atzīst tādas vispārēji piemērojamas un vienādotas tiesību normu kolīziju sistēmas, kāda ir Konvencija, priekšrocības gan Eiropas, gan pasaules finanšu tirgu efektivitātes un elastīguma veicināšanā. Tādēļ ECB principā atzinīgi novērtē mērķus, kurus vēlas sasniegt Konvencija. |
| --- | --- |

5.

ECB atzīst to, ka ir ārkārtīgi svarīga iepriekšēja juridiska noteiktība attiecībā uz piemērojamiem likumiem par starpnieka turētu dematerializētu vērtspapīru turēšanu, nodošanu vai izmantošanu nodrošinājumam starptautiskā kontekstā un ka ir ārkārtīgi svarīga tādu sistēmas risku samazināšana, kuri var rasties, ja ir neskaidrības šajā jautājumā. ECB tāpat atzīst tādas vispārēji piemērojamas un vienādotas tiesību normu kolīziju sistēmas, kāda ir Konvencija, priekšrocības gan Eiropas, gan pasaules finanšu tirgu efektivitātes un elastīguma veicināšanā. Tādēļ ECB principā atzinīgi novērtē mērķus, kurus vēlas sasniegt Konvencija.

| 6. | Kad notika apspriešanās ar ECB par Nodrošinājuma direktīvu (5), ECB norādīja: “ECB atbalsta juridiskas noteiktības radīšanu attiecībā uz dematerializētu aktīvu pārrobežu izmantošanu, ieviešot skaidrus un vienotus noteikumus par šādu aktīvu atrašanās vietas noteikšanu, pamatojoties uz Norēķinu galīguma direktīvas principiem un tos izstrādājot tālāk. Tas ne tikai veicinās to operāciju efektivitāti, kas vajadzīgas vienotas monetārās politikas īstenošanai, kuras ietvaros Eurosistēma darījumu partneriem piešķir līdzekļus pretī saņemot nodrošinājumu gan iekšzemes, gan starptautiskā kontekstā, bet uzlabos arī to operāciju efektivitāti un juridisko noteiktību, ar kuru palīdzību tirgus dalībnieki šos līdzekļus sadala tirgū, veicot tādus darījumus savā starpā, kas atbilst to individuālajam līdzekļu pārpalikumam vai deficītam. Šajā sakarā, ņemot vērā Hāgas Privāttiesību konferences līmenī notiekošo diskusiju par konvencijas projektu attiecībā uz ”piemērojamiem likumiem tādu vērtspapīru atsavināšanai, kurus tur izmantojot netiešas turēšanas sistēmas“, ECB aicina iesaistītās puses, jo īpaši dalībvalstis, rast risinājumu, kas atbilst gan ierosinātās direktīvas 10. panta principiem, gan Norēķinu galīguma direktīvas 9. panta 2. punkta principiem.” (6) |
| --- | --- |

6.

Kad notika apspriešanās ar ECB par Nodrošinājuma direktīvu (5), ECB norādīja: “ECB atbalsta juridiskas noteiktības radīšanu attiecībā uz dematerializētu aktīvu pārrobežu izmantošanu, ieviešot skaidrus un vienotus noteikumus par šādu aktīvu atrašanās vietas noteikšanu, pamatojoties uz Norēķinu galīguma direktīvas principiem un tos izstrādājot tālāk. Tas ne tikai veicinās to operāciju efektivitāti, kas vajadzīgas vienotas monetārās politikas īstenošanai, kuras ietvaros Eurosistēma darījumu partneriem piešķir līdzekļus pretī saņemot nodrošinājumu gan iekšzemes, gan starptautiskā kontekstā, bet uzlabos arī to operāciju efektivitāti un juridisko noteiktību, ar kuru palīdzību tirgus dalībnieki šos līdzekļus sadala tirgū, veicot tādus darījumus savā starpā, kas atbilst to individuālajam līdzekļu pārpalikumam vai deficītam. Šajā sakarā, ņemot vērā Hāgas Privāttiesību konferences līmenī notiekošo diskusiju par konvencijas projektu attiecībā uz ”piemērojamiem likumiem tādu vērtspapīru atsavināšanai, kurus tur izmantojot netiešas turēšanas sistēmas“, ECB aicina iesaistītās puses, jo īpaši dalībvalstis, rast risinājumu, kas atbilst gan ierosinātās direktīvas 10. panta principiem, gan Norēķinu galīguma direktīvas 9. panta 2. punkta principiem.” (6)

| 7. | ECB tāpat norāda, ka Kopiena pamatoti centusies risināt problēmas, kas saistītas ar tradicionālo lex rei sitae principu piemērošanu dematerializētiem vērtspapīriem, izstrādājot tiesību normu kolīzijas noteikumus, kas atsakās no caurskatāmības (“look-through”) metodes un nosaka piemērojamos likumus, pamatojoties uz vietu, kur attiecīgais konts atrodas, ir reģistrēts vai tiek turēts.
  Šajā sakarā ECB norāda uz kopienas tiesību aktiem par maksājumu un norēķinu sistēmām (7), maksātnespējas procedūrām (8), apdrošināšanas sabiedrību (9) un kredītiestāžu (10) sanāciju un likvidāciju, kā arī tiesību aktiem par finanšu nodrošinājuma līgumiem (11). |
| --- | --- |

7.

ECB tāpat norāda, ka Kopiena pamatoti centusies risināt problēmas, kas saistītas ar tradicionālo lex rei sitae principu piemērošanu dematerializētiem vērtspapīriem, izstrādājot tiesību normu kolīzijas noteikumus, kas atsakās no caurskatāmības (“look-through”) metodes un nosaka piemērojamos likumus, pamatojoties uz vietu, kur attiecīgais konts atrodas, ir reģistrēts vai tiek turēts.

Šajā sakarā ECB norāda uz kopienas tiesību aktiem par maksājumu un norēķinu sistēmām (7), maksātnespējas procedūrām (8), apdrošināšanas sabiedrību (9) un kredītiestāžu (10) sanāciju un likvidāciju, kā arī tiesību aktiem par finanšu nodrošinājuma līgumiem (11).

| 8. | ECB tāpat norāda uz to, ka Konvencijas autoru izstrādātā sistēma ievērojami atšķiras no tiesību normu kolīzijas sistēmas, ko pašlaik dalībvalstīs piemēro dematerializētu vērtspapīru daudzpakāpju turējumiem un kas ir pamatota uz iepriekš minētajiem Kopienas tiesību aktiem. ECB ņem vērā Hāgas Konvencijas ziņojumā izklāstītos šīs atšķirības iemeslus (skatīt Int-41. līdz 46. punktu, 4-4. punktu un 4-24. līdz 4-25. punktu). ECB apzinās arī to, ka arvien integrētākā pasaules finanšu sistēmā dažreiz var būt grūti noteikt vērtspapīru konta atrašanos konkrētā jurisdikcijā tiesību normu kolīzijas mērķiem. ECB ņem vērā grūtības, kas šajā sakarā rodas finanšu tirgus dalībniekiem, kuri darbojas pāri robežām, un ECB vēlas konstruktīvi palīdzēt vispārīgi piemērojamas un vienotas sistēmas izveidošanā. |
| --- | --- |

8.

ECB tāpat norāda uz to, ka Konvencijas autoru izstrādātā sistēma ievērojami atšķiras no tiesību normu kolīzijas sistēmas, ko pašlaik dalībvalstīs piemēro dematerializētu vērtspapīru daudzpakāpju turējumiem un kas ir pamatota uz iepriekš minētajiem Kopienas tiesību aktiem. ECB ņem vērā Hāgas Konvencijas ziņojumā izklāstītos šīs atšķirības iemeslus (skatīt Int-41. līdz 46. punktu, 4-4. punktu un 4-24. līdz 4-25. punktu). ECB apzinās arī to, ka arvien integrētākā pasaules finanšu sistēmā dažreiz var būt grūti noteikt vērtspapīru konta atrašanos konkrētā jurisdikcijā tiesību normu kolīzijas mērķiem. ECB ņem vērā grūtības, kas šajā sakarā rodas finanšu tirgus dalībniekiem, kuri darbojas pāri robežām, un ECB vēlas konstruktīvi palīdzēt vispārīgi piemērojamas un vienotas sistēmas izveidošanā.

| 9. | Tomēr ECB uzskata, ka pašreizējie Kopienas tiesību akti ir ievērojami veicinājuši juridisko noteiktību un samazinājuši sistēmas riskus Kopienā. Tādēļ vajadzīgs rūpīgi izvērtēt, vai Konvencijas metode būtiskos jautājumos sniegs lielāku juridiskās noteiktības pakāpi un aizsardzību pret sistēmas riskiem kā pastāvošie Kopienas tiesību akti. ECB uzskata, ka Konvencija šajā sakarā rada virkni potenciāli nozīmīgu jautājumu, kas pirms lemšanas par pastāvošās sistēmas aizstāšanu ar Konvencijas sistēmu prasa tālāku izvērtējumu no Kopienas puses. ECB ierosina šos jautājumus ietvert Konvencijas ietekmes visaptverošā novērtējumā no Kopienas viedokļa (skatīt 20. punktu). |
| --- | --- |

9.

Tomēr ECB uzskata, ka pašreizējie Kopienas tiesību akti ir ievērojami veicinājuši juridisko noteiktību un samazinājuši sistēmas riskus Kopienā. Tādēļ vajadzīgs rūpīgi izvērtēt, vai Konvencijas metode būtiskos jautājumos sniegs lielāku juridiskās noteiktības pakāpi un aizsardzību pret sistēmas riskiem kā pastāvošie Kopienas tiesību akti. ECB uzskata, ka Konvencija šajā sakarā rada virkni potenciāli nozīmīgu jautājumu, kas pirms lemšanas par pastāvošās sistēmas aizstāšanu ar Konvencijas sistēmu prasa tālāku izvērtējumu no Kopienas puses. ECB ierosina šos jautājumus ietvert Konvencijas ietekmes visaptverošā novērtējumā no Kopienas viedokļa (skatīt 20. punktu).

Īpaši apsvērumi

Piemērojamo likumu dažādība vienā sistēmā vai depozitārijā

| 10. | Kā norādīts agrākajos atzinumos par nacionālo tiesību aktu projektiem, kas ievieš Nodrošinājuma direktīvu, ECB vēlas uzsvērt to, ka visām likumdošanas procesā iesaistītajām pusēm ir jāizvērtē Konvencijas iespējamo ietekmi uz sistēmu stabilitāti un nodrošinājuma darījumu regulējumu, lai novērstu pašreizējā aizsardzības līmeņa pamazināšanos. Tas var ietvert, cita starpā, to, ka piemērojamo likumu, kas saistīti ar īpašumtiesībām attiecībā uz vērtspapīriem, kurus tur sistēmiski nozīmīgu sistēmu kontos (jo īpaši vērtspapīru norēķinu sistēmas, ko vērtē un izmanto Eurosistēma) izvēle tiek ierobežota līdz likumiem, kas reglamentē šo sistēmu, kā arī citus pasākumus, kas izveidoti, lai nodrošinātu sistēmas galīgumu, noteiktību un pārskatāmību (12). Šajā sakarā ECB vērš uzmanību uz “Vērtspapīru tīrvērtes un norēķinu standartiem Eiropas Savienībā”, kurus publicējusi ECB un Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (EVRK) (tālāk tekstā - “ECBS-EVRK standarti”) (13). Šie standarti ietver vērtspapīru tīrvērtes un norēķinu drošības, stabilitātes un efektivitātes principus. 1. standarts nosaka, ka vērtspapīru tīrvērtes un norēķinu sistēmām un to sasaistēm ir pamatots, skaidrs un pārskatāms juridiskais pamats attiecīgajās jurisdikcijās. Kā norādīts ECBS/EVRK 2004. gada 15. septembra ziņojuma 15. lpp. šis standarts, kurš, cita starpā, adresēts centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD) un nozīmīgiem vērtspapīru kontu turētājiem, paredz, ka sistēmas riska mērķiem jāveicina noteikumu saskaņošana, lai samazinātu atšķirības, kas rodas dažādu nacionālo noteikumu un tiesisko sistēmu dēļ. Jo īpaši dažādu jurisdikciju noteikumu piemērošana vienā sistēmā palielina juridisko sarežģītību un iespējams varētu ietekmēt sistēmas stabilitāti. Norēķinu galīguma direktīva ir samazinājusi šos riskus, nosakot skaidrus noteikumus par likumiem, ko izmanto sistēmas reglamentēšanai, un likumiem, ko izmanto, lai reglamentētu maksātnespējas situācijā esoša dalībnieka tiesības un pienākumus. Līdzīgi, saistībā ar sistēmu izvēlēto jurisdikciju skaitam jābūt pēc iespējas mazākam. Saskaņā ar juridisko risku analīzi var būt ieteicams izvēlēties tikai vienu tiesību sistēmu, lai reglamentētu dalībnieku kontos sistēmā turēto vērtspapīru īpašumtiesību aspektus, un vienu sistēmu, lai reglamentētu sistēmas un tās dalībnieku attiecību līgumiskos aspektus. Ideālā gadījumā izvēlētie likumi ir identiski likumiem, kas reglamentē sistēmu, lai nodrošinātu sistēmas galīgumu, noteiktību un pārskatāmību. (skatīt ECBS/EVKR 2004. gada septembra ziņojumu, Nr. 37). |
| --- | --- |

10.

Kā norādīts agrākajos atzinumos par nacionālo tiesību aktu projektiem, kas ievieš Nodrošinājuma direktīvu, ECB vēlas uzsvērt to, ka visām likumdošanas procesā iesaistītajām pusēm ir jāizvērtē Konvencijas iespējamo ietekmi uz sistēmu stabilitāti un nodrošinājuma darījumu regulējumu, lai novērstu pašreizējā aizsardzības līmeņa pamazināšanos. Tas var ietvert, cita starpā, to, ka piemērojamo likumu, kas saistīti ar īpašumtiesībām attiecībā uz vērtspapīriem, kurus tur sistēmiski nozīmīgu sistēmu kontos (jo īpaši vērtspapīru norēķinu sistēmas, ko vērtē un izmanto Eurosistēma) izvēle tiek ierobežota līdz likumiem, kas reglamentē šo sistēmu, kā arī citus pasākumus, kas izveidoti, lai nodrošinātu sistēmas galīgumu, noteiktību un pārskatāmību (12). Šajā sakarā ECB vērš uzmanību uz “Vērtspapīru tīrvērtes un norēķinu standartiem Eiropas Savienībā”, kurus publicējusi ECB un Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (EVRK) (tālāk tekstā - “ECBS-EVRK standarti”) (13). Šie standarti ietver vērtspapīru tīrvērtes un norēķinu drošības, stabilitātes un efektivitātes principus. 1. standarts nosaka, ka vērtspapīru tīrvērtes un norēķinu sistēmām un to sasaistēm ir pamatots, skaidrs un pārskatāms juridiskais pamats attiecīgajās jurisdikcijās. Kā norādīts ECBS/EVRK 2004. gada 15. septembra ziņojuma 15. lpp. šis standarts, kurš, cita starpā, adresēts centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD) un nozīmīgiem vērtspapīru kontu turētājiem, paredz, ka sistēmas riska mērķiem jāveicina noteikumu saskaņošana, lai samazinātu atšķirības, kas rodas dažādu nacionālo noteikumu un tiesisko sistēmu dēļ. Jo īpaši dažādu jurisdikciju noteikumu piemērošana vienā sistēmā palielina juridisko sarežģītību un iespējams varētu ietekmēt sistēmas stabilitāti. Norēķinu galīguma direktīva ir samazinājusi šos riskus, nosakot skaidrus noteikumus par likumiem, ko izmanto sistēmas reglamentēšanai, un likumiem, ko izmanto, lai reglamentētu maksātnespējas situācijā esoša dalībnieka tiesības un pienākumus. Līdzīgi, saistībā ar sistēmu izvēlēto jurisdikciju skaitam jābūt pēc iespējas mazākam. Saskaņā ar juridisko risku analīzi var būt ieteicams izvēlēties tikai vienu tiesību sistēmu, lai reglamentētu dalībnieku kontos sistēmā turēto vērtspapīru īpašumtiesību aspektus, un vienu sistēmu, lai reglamentētu sistēmas un tās dalībnieku attiecību līgumiskos aspektus. Ideālā gadījumā izvēlētie likumi ir identiski likumiem, kas reglamentē sistēmu, lai nodrošinātu sistēmas galīgumu, noteiktību un pārskatāmību. (skatīt ECBS/EVKR 2004. gada septembra ziņojumu, Nr. 37).

| 11. | Saskaņā ar pašreizējo Kopienas režīmu, jurisdikcija, kuras likumi reglamentē vērtspapīru norēķinu sistēmu (VNS) vai CVD sakrīt ar jurisdikciju, kuras likumi reglamentē to tiesību īpašumtiesību aspektus, kas izriet no šajā VNS vai CVD turētajiem dematerializētajiem vērtspapīriem, tādējādi nodrošinot juridisko noteiktību un pārskatāmību, kā arī novēršot sistēmas riskus. Salīdzinot ar pastāvošo režīmu, nav skaidrs, vai Konvencija, kura iespējams var uzlabot juridisko noteiktību saistībā ar praktiskajām grūtībām vērtspapīru konta atrašanās vietas noteikšanā tiesību normas kolīzijas mērķiem, tajā pašā laikā neradīs juridisku nenoteiktību, pieļaujot atšķirīgu piemērojamo likumu kolīzijas vienas VNS vai CVD ietvaros. Nosakot no dematerializētiem vērtspapīriem izrietošām tiesībām piemērojamos likumus, pamatojoties uz likumiem, kurus VNS vai CVD un tā kontu turētāji izvēlējušies līgumā, teorētiski var nozīmēt to, ka vienā VNS vai CVD šos īpašumtiesību aspektus reglamentē dažādi likumi, tostarp viens vai vairāki tādu jurisdikciju likumi, kuras nav VNS vai CVD atrašanās vietas jurisdikcija, vai pat Kopienas jurisdikcija. Ja šie likumi nav saskaņoti, šādas dažādības ietekme uz norēķinu galīgumu, jo īpaši, ja konta līgumā izvēlētie likumi nesniedz aizsardzību, kas ir salīdzināma ar Norēķinu galīguma direktīvas aizsardzību, var apdraudēt visas sistēmas stabilitāti un izsaukt sistēmas riskus. Turklāt šāda dažādība un/vai trešo valstu likumu piemērošana var sarežģīt VNS vai CVD uzraudzības un regulēšanas funkciju izpildi, ko veic tās jurisdikcijas kompetentās iestādes, kurā atrodas VNS vai CVD. |
| --- | --- |

11.

Saskaņā ar pašreizējo Kopienas režīmu, jurisdikcija, kuras likumi reglamentē vērtspapīru norēķinu sistēmu (VNS) vai CVD sakrīt ar jurisdikciju, kuras likumi reglamentē to tiesību īpašumtiesību aspektus, kas izriet no šajā VNS vai CVD turētajiem dematerializētajiem vērtspapīriem, tādējādi nodrošinot juridisko noteiktību un pārskatāmību, kā arī novēršot sistēmas riskus. Salīdzinot ar pastāvošo režīmu, nav skaidrs, vai Konvencija, kura iespējams var uzlabot juridisko noteiktību saistībā ar praktiskajām grūtībām vērtspapīru konta atrašanās vietas noteikšanā tiesību normas kolīzijas mērķiem, tajā pašā laikā neradīs juridisku nenoteiktību, pieļaujot atšķirīgu piemērojamo likumu kolīzijas vienas VNS vai CVD ietvaros. Nosakot no dematerializētiem vērtspapīriem izrietošām tiesībām piemērojamos likumus, pamatojoties uz likumiem, kurus VNS vai CVD un tā kontu turētāji izvēlējušies līgumā, teorētiski var nozīmēt to, ka vienā VNS vai CVD šos īpašumtiesību aspektus reglamentē dažādi likumi, tostarp viens vai vairāki tādu jurisdikciju likumi, kuras nav VNS vai CVD atrašanās vietas jurisdikcija, vai pat Kopienas jurisdikcija. Ja šie likumi nav saskaņoti, šādas dažādības ietekme uz norēķinu galīgumu, jo īpaši, ja konta līgumā izvēlētie likumi nesniedz aizsardzību, kas ir salīdzināma ar Norēķinu galīguma direktīvas aizsardzību, var apdraudēt visas sistēmas stabilitāti un izsaukt sistēmas riskus. Turklāt šāda dažādība un/vai trešo valstu likumu piemērošana var sarežģīt VNS vai CVD uzraudzības un regulēšanas funkciju izpildi, ko veic tās jurisdikcijas kompetentās iestādes, kurā atrodas VNS vai CVD.

| 12. | ECB atzīst, ka praksē Kopienas VNS vai CVD var nebūt nodoma atļaut, ka tā sistēmas dematerializēto vērtspapīru īpašumtiesību aspektus reglamentē atšķirīgi likumi, jo tas ierobežotu sistēmā turēto, nodoto vai ieķīlāto vērtspapīru aizvietojamību, kā arī saskaņā ar Norēķinu galīguma direktīvu dalībniekiem sniegto norēķinu galīguma aizsardzību, vai atļaut, lai šos jautājumus reglamentē viens likums, kas nav sistēmu reglamentējošais likums saskaņā ar Norēķinu galīguma direktīvu. Tomēr nav garantiju, ka tas var tikt atļauts, ja Konvencija tiks parakstīta un ratificēta. Ņemot vērā šo iespēju, ECB atzīst, ka Konvencijas ietekme uz norēķinu galīgumu un saistītajiem norēķinu un kontu turēšanas aspektiem Kopienā ir pietiekami nopietna un ka tā iespējams var izsaukt ar sistēmas risku saistītus jautājumus. Šis ir papildus aspekts, kurš prasa tālāku izvērtējumu iekļaut Konvencijas ietekmes visaptverošā novērtējumā no Kopienas viedokļa (skatīt 20. punktu). |
| --- | --- |

12.

ECB atzīst, ka praksē Kopienas VNS vai CVD var nebūt nodoma atļaut, ka tā sistēmas dematerializēto vērtspapīru īpašumtiesību aspektus reglamentē atšķirīgi likumi, jo tas ierobežotu sistēmā turēto, nodoto vai ieķīlāto vērtspapīru aizvietojamību, kā arī saskaņā ar Norēķinu galīguma direktīvu dalībniekiem sniegto norēķinu galīguma aizsardzību, vai atļaut, lai šos jautājumus reglamentē viens likums, kas nav sistēmu reglamentējošais likums saskaņā ar Norēķinu galīguma direktīvu. Tomēr nav garantiju, ka tas var tikt atļauts, ja Konvencija tiks parakstīta un ratificēta. Ņemot vērā šo iespēju, ECB atzīst, ka Konvencijas ietekme uz norēķinu galīgumu un saistītajiem norēķinu un kontu turēšanas aspektiem Kopienā ir pietiekami nopietna un ka tā iespējams var izsaukt ar sistēmas risku saistītus jautājumus. Šis ir papildus aspekts, kurš prasa tālāku izvērtējumu iekļaut Konvencijas ietekmes visaptverošā novērtējumā no Kopienas viedokļa (skatīt 20. punktu).

Trešo personu tiesības

| 13. | Attiecībā uz Konvencijas ietekmi uz trešo personu tiesībām, ECB norāda, pirmkārt, ka, ja konta turētāja kreditors arestē vērtspapīrus, saskaņā ar Konvenciju noteiktie likumi noteiks arestējošā kreditora tiesību uz vērtspapīriem prioritāti un starpnieka pienākumus pret kreditoru (Konvencijas 2. panta 1. punkta d) un e) apakšpunkts). Tie paši, saskaņā ar Konvenciju noteiktie, likumi var netikt piemēroti attiecībā uz aresta jurisdikcijas un procedūras prasībām, un vēlāko piespiedu izpildi, ņemot vērā pastāvošos noteikumus vairākās dalībvalstīs, kuri paredz, ka dematerializētu vērtspapīru arestu un piespiedu izpildi reglamentē tās vietas likumi, un uz to attiecas tās vietas tiesu jurisdikcija, kurā atrodas vērtspapīri. Pat tad, ja Konvencija atstāj negrozītas aresta un piespiedu izpildes esošās jurisdikcijas un procedūras prasības, kas vēl nav pārbaudīts, Konvencija var izsaukt nozīmīgas izmaiņas tiesu praksē. Jo īpaši tā var ievērojami palielināt to gadījumu skaitu, kurās tiesai, kam ir jurisdikcija lietā par dematerializētu vērtspapīru arestu vai piespiedu izpildi, būtu jāpiemēro ārvalstu likumi, t.i., piemērojamie likumi saskaņā ar Konvenciju, lai noteiktu arestējošā kreditora tiesību raksturu un prioritāti attiecībā uz arestētajiem vērtspapīriem. Konvencijas projekta autori ir atzinuši šo grūtību pastāvēšanu, norādot, ka īpašumtiesībām piemērojamie likumi ir tās vietas likumi, kurā reģistrētas īpašumtiesības un kurā tādēļ var efektīvi izpildīt rīkojumus attiecībā uz īpašumu (14). Cits Konvencijas ietekmes uz trešo personu tiesībām piemērs ir tiesību aktos noteikta apķīlāšana. Lai gan Konvencijas piemērošanas joma attiecas tikai uz dažiem apķīlājumiem konta turētāja starpnieka labā (Konvencijas 1. panta 2. punkta c) apakšpunkts), tā tomēr varētu ievērojami ietekmēt citu tiesību aktos noteiktu apķīlāšanu attiecībā uz dematerializētiem vērtspapīriem (piem., nodokļu apķīlāšanu), jo Konvencijas likumi noteiks, piemēram, šādu apķīlājumu prioritāti (skatīt Hāgas Konvencijas ziņojuma 1-31. punktu). |
| --- | --- |

13.

Attiecībā uz Konvencijas ietekmi uz trešo personu tiesībām, ECB norāda, pirmkārt, ka, ja konta turētāja kreditors arestē vērtspapīrus, saskaņā ar Konvenciju noteiktie likumi noteiks arestējošā kreditora tiesību uz vērtspapīriem prioritāti un starpnieka pienākumus pret kreditoru (Konvencijas 2. panta 1. punkta d) un e) apakšpunkts). Tie paši, saskaņā ar Konvenciju noteiktie, likumi var netikt piemēroti attiecībā uz aresta jurisdikcijas un procedūras prasībām, un vēlāko piespiedu izpildi, ņemot vērā pastāvošos noteikumus vairākās dalībvalstīs, kuri paredz, ka dematerializētu vērtspapīru arestu un piespiedu izpildi reglamentē tās vietas likumi, un uz to attiecas tās vietas tiesu jurisdikcija, kurā atrodas vērtspapīri. Pat tad, ja Konvencija atstāj negrozītas aresta un piespiedu izpildes esošās jurisdikcijas un procedūras prasības, kas vēl nav pārbaudīts, Konvencija var izsaukt nozīmīgas izmaiņas tiesu praksē. Jo īpaši tā var ievērojami palielināt to gadījumu skaitu, kurās tiesai, kam ir jurisdikcija lietā par dematerializētu vērtspapīru arestu vai piespiedu izpildi, būtu jāpiemēro ārvalstu likumi, t.i., piemērojamie likumi saskaņā ar Konvenciju, lai noteiktu arestējošā kreditora tiesību raksturu un prioritāti attiecībā uz arestētajiem vērtspapīriem. Konvencijas projekta autori ir atzinuši šo grūtību pastāvēšanu, norādot, ka īpašumtiesībām piemērojamie likumi ir tās vietas likumi, kurā reģistrētas īpašumtiesības un kurā tādēļ var efektīvi izpildīt rīkojumus attiecībā uz īpašumu (14). Cits Konvencijas ietekmes uz trešo personu tiesībām piemērs ir tiesību aktos noteikta apķīlāšana. Lai gan Konvencijas piemērošanas joma attiecas tikai uz dažiem apķīlājumiem konta turētāja starpnieka labā (Konvencijas 1. panta 2. punkta c) apakšpunkts), tā tomēr varētu ievērojami ietekmēt citu tiesību aktos noteiktu apķīlāšanu attiecībā uz dematerializētiem vērtspapīriem (piem., nodokļu apķīlāšanu), jo Konvencijas likumi noteiks, piemēram, šādu apķīlājumu prioritāti (skatīt Hāgas Konvencijas ziņojuma 1-31. punktu).

| 14. | Turklāt, ja dematerializēti vērtspapīru darījuma puse vismaz līgumā var paredzēt pienākumu tās darījuma partnerim sniegt informāciju par likumiem, kas izvēlēti attiecīgajā konta līgumā, tad attiecībā pret trešajām personām Konvencijas sistēmai trūkst pārskatāmības. Tādām trešajām personām, kā konta turētāja kreditori, kas vēlas arestēt vērtspapīru, lai nodrošinātu to prasījumu izpildi, tiesības uz vērtspapīriem vai vismaz likumīgas tiesības pārliecināties par vērtspapīru atrašanās vietu. Turklāt, ņemot vērā iespējamus tiesību aktos noteiktus aizliegumus izpaust informāciju, ko piemēro attiecīgajam starpniekam un/vai šādi noteikumi konta līgumā, trešajām personām būs ļoti grūti pieprasīt informāciju no konta turētāja par likumiem, kas izvēlēti līgumā starp konta turētāju un tā starpnieku. Lai gan arī saskaņā ar tiesību normu kolīziju sistēmu, kas pamatota uz konta atrašanās vietu, trešajām personām ne vienmēr ir viegli noteikt, kur to parādnieki tur dematerializētu vērtspapīru kontus, Konvencijas brīvas izvēles sistēma nozīmē to, ka dematerializētiem vērtspapīriem piemērojamie likumi trešo personu tiesību izpildes mērķiem, piem., izmantojot arestu, būs atkarīgi no tāda subjektīva kritērija, kā piemērojamie likumi, kas bieži vien izvēlēti konfidenciālā līgumā, kas var pat tikt grozīts, lai mainītu šos likumus, un mainīsies atbilstoši šim kritērijam (Konvencijas 7. panta 1. punkts). Konvencijas iespējamā ietekme uz trešo personu tiesībām un tiesisko paļāvību, kas izskaidrota šajā un iepriekšējos punktos, ir vēl viens iemesls veikt iepriekšēju Konvencijas ietekmes novērtējumu (skatīt 20. punktu). |
| --- | --- |

14.

Turklāt, ja dematerializēti vērtspapīru darījuma puse vismaz līgumā var paredzēt pienākumu tās darījuma partnerim sniegt informāciju par likumiem, kas izvēlēti attiecīgajā konta līgumā, tad attiecībā pret trešajām personām Konvencijas sistēmai trūkst pārskatāmības. Tādām trešajām personām, kā konta turētāja kreditori, kas vēlas arestēt vērtspapīru, lai nodrošinātu to prasījumu izpildi, tiesības uz vērtspapīriem vai vismaz likumīgas tiesības pārliecināties par vērtspapīru atrašanās vietu. Turklāt, ņemot vērā iespējamus tiesību aktos noteiktus aizliegumus izpaust informāciju, ko piemēro attiecīgajam starpniekam un/vai šādi noteikumi konta līgumā, trešajām personām būs ļoti grūti pieprasīt informāciju no konta turētāja par likumiem, kas izvēlēti līgumā starp konta turētāju un tā starpnieku. Lai gan arī saskaņā ar tiesību normu kolīziju sistēmu, kas pamatota uz konta atrašanās vietu, trešajām personām ne vienmēr ir viegli noteikt, kur to parādnieki tur dematerializētu vērtspapīru kontus, Konvencijas brīvas izvēles sistēma nozīmē to, ka dematerializētiem vērtspapīriem piemērojamie likumi trešo personu tiesību izpildes mērķiem, piem., izmantojot arestu, būs atkarīgi no tāda subjektīva kritērija, kā piemērojamie likumi, kas bieži vien izvēlēti konfidenciālā līgumā, kas var pat tikt grozīts, lai mainītu šos likumus, un mainīsies atbilstoši šim kritērijam (Konvencijas 7. panta 1. punkts). Konvencijas iespējamā ietekme uz trešo personu tiesībām un tiesisko paļāvību, kas izskaidrota šajā un iepriekšējos punktos, ir vēl viens iemesls veikt iepriekšēju Konvencijas ietekmes novērtējumu (skatīt 20. punktu).

Vērtspapīru materiālo tiesību saskaņošana

| 15. | Konvencijā noteiktā tiesību normu kolīzijas noteikuma iespējamās juridiskās noteiktības sekas nerastos, ja materiālās tiesības attiecībā uz starpnieka turētu dematerializētu vērtspapīru turēšanu, nodošanu un izmantošanu nodrošinājumam būtu vienādas visā Kopienā vai, ja piemēro trešās valsts likumus, globālā līmenī. Tādēļ ECB atzīst, ka, lai gan saskaņoti, skaidri un efektīvi tiesību normu kolīzijas noteikumi neapšaubāmi veicina neskaidrību novēršanu pārrobežu, daudzpakāpju dematerializētu vērtspapīru turējumu kontekstā, tiesību normu kolīziju reforma ideālā gadījumā būtu jāuzskata par daļu no plašākas reformas, kas aptver arī materiālo tiesību aspektus. Šāda materiālo tiesību reforma un saskaņošana patiesi samazinātu līgumiskas piemērojamo likumu izvēles ietekmi. Šajā sakarā ECB ļoti atzinīgi novērtē Eiropas Komisijas ES tīrvērtes un norēķinu juridiskās noteiktības grupas (tālāk tekstā – “Juridiskās noteiktības projekts”) izveidi un darbību, kas sniedz vienreizēju iespēju apvienot abas reformas un rast vienotu, saskaņotu risinājumu, uz kuru aicina Komisija. Turklāt, ņemot vērā arvien integrētākos pasaules finanšu tirgus, ECB rūpīgi seko Unidroit darbam, saskaņojot dematerializētu vērtspapīru materiālās tiesības ar “Konvencijas par pamatnoteikumiem attiecībā uz starpnieku turētiem vērtspapīriem pagaidu projekts” palīdzību (tālāk tekstā - “Unidroit konvencija)”. Šajā sakarā jānorāda, ka Unidroit arī atzīst atsevišķas tiesību normu kolīziju reformas nepiemērotību, norādot, ka, “pat pastāvot skaidriem un uzticamiem tiesību normu kolīzijas noteikumiem, ir iespējams, ka vienas vai vairāku jurisdikciju likumi reglamentē vienu situāciju [...], tādēļ tiesību normu kolīziju analīze ne vienmēr sniegs vienu atbildi uz katru kopējā konteksta aspektu” (skatīt Unidroit konvencijas projekta paskaidrojuma projekta 10. lpp.); skatīt arī 17. punktu. Ņemot vērā esošos kopienas tiesību aktus šajā jomā, ECB nav pārliecināta, ka Kopienai ir neatliekama vai steidzama vajadzība pieņemt Konvenciju, un iesaka vismaz Kopienas līmenī sinhronizēt tiesību normu kolīziju noteikumu saskaņošanu un materiālo tiesību saskaņošanu. |
| --- | --- |

15.

Konvencijā noteiktā tiesību normu kolīzijas noteikuma iespējamās juridiskās noteiktības sekas nerastos, ja materiālās tiesības attiecībā uz starpnieka turētu dematerializētu vērtspapīru turēšanu, nodošanu un izmantošanu nodrošinājumam būtu vienādas visā Kopienā vai, ja piemēro trešās valsts likumus, globālā līmenī. Tādēļ ECB atzīst, ka, lai gan saskaņoti, skaidri un efektīvi tiesību normu kolīzijas noteikumi neapšaubāmi veicina neskaidrību novēršanu pārrobežu, daudzpakāpju dematerializētu vērtspapīru turējumu kontekstā, tiesību normu kolīziju reforma ideālā gadījumā būtu jāuzskata par daļu no plašākas reformas, kas aptver arī materiālo tiesību aspektus. Šāda materiālo tiesību reforma un saskaņošana patiesi samazinātu līgumiskas piemērojamo likumu izvēles ietekmi. Šajā sakarā ECB ļoti atzinīgi novērtē Eiropas Komisijas ES tīrvērtes un norēķinu juridiskās noteiktības grupas (tālāk tekstā – “Juridiskās noteiktības projekts”) izveidi un darbību, kas sniedz vienreizēju iespēju apvienot abas reformas un rast vienotu, saskaņotu risinājumu, uz kuru aicina Komisija. Turklāt, ņemot vērā arvien integrētākos pasaules finanšu tirgus, ECB rūpīgi seko Unidroit darbam, saskaņojot dematerializētu vērtspapīru materiālās tiesības ar “Konvencijas par pamatnoteikumiem attiecībā uz starpnieku turētiem vērtspapīriem pagaidu projekts” palīdzību (tālāk tekstā - “Unidroit konvencija)”. Šajā sakarā jānorāda, ka Unidroit arī atzīst atsevišķas tiesību normu kolīziju reformas nepiemērotību, norādot, ka, “pat pastāvot skaidriem un uzticamiem tiesību normu kolīzijas noteikumiem, ir iespējams, ka vienas vai vairāku jurisdikciju likumi reglamentē vienu situāciju [...], tādēļ tiesību normu kolīziju analīze ne vienmēr sniegs vienu atbildi uz katru kopējā konteksta aspektu” (skatīt Unidroit konvencijas projekta paskaidrojuma projekta 10. lpp.); skatīt arī 17. punktu. Ņemot vērā esošos kopienas tiesību aktus šajā jomā, ECB nav pārliecināta, ka Kopienai ir neatliekama vai steidzama vajadzība pieņemt Konvenciju, un iesaka vismaz Kopienas līmenī sinhronizēt tiesību normu kolīziju noteikumu saskaņošanu un materiālo tiesību saskaņošanu.

Citu likumu ietekme

| 16. | Vēl viens elements, kas attiecas uz juridisko noteiktību ir tas, ka Konvencija pati par sevi negarantē, ka tikai viens likums tiks piemērots tās aptvertajiem jautājumiem. Konvencija nosaka, ka var atteikt saskaņā ar Konvenciju noteiktā likuma piemērošanu, ja šādas piemērošanas sekas, nepārprotami būtu pretrunā tiesas, kura lūgta piemērot Konvenciju, valsts sabiedriskajai kārtībai (Konvencijas 11. panta 1. punkts, kas satur tradicionālo “sabiedriskās kārtības” izņēmumu). Turklāt Konvencija neaizliedz tiesas valsts noteikumu piemērošanu, kas neatkarīgi no piemērojamā likuma jāpiemēro arī starptautiskām situācijām (Konvencijas 11. panta 2. punkts, kas satur tradicionālo “obligāto likumu” izņēmumu). Neatkarīgi no šādas sabiedriskās kārtības vai obligāto likumu iejaukšanās ierobežojumiem saskaņā ar Konvencijas 11. panta 3. punktu, ir apšaubāms, vai tiesas tikai “ārkārtīgi retos gadījumos” (skatīt Hāgas konvencijas ziņojuma 11-1. punktu) atcels vai ierobežos atbilstoši Konvencijai noteiktā likuma piemērošanu saskaņā ar tās 11. panta 1. un 2. punktu. Piemēram, jurisdikcija, kurā atrodas VNS vai CVD, var noteikt šādus obligāti ievērojamus likumus, lai, cita starpā, nodrošinātu, ka vērtspapīru infrastruktūras pamatā esošā juridiskā un operacionālā sistēma, ietverot vērtspapīru kontus, ir stabila un efektīva. |
| --- | --- |

16.

Vēl viens elements, kas attiecas uz juridisko noteiktību ir tas, ka Konvencija pati par sevi negarantē, ka tikai viens likums tiks piemērots tās aptvertajiem jautājumiem. Konvencija nosaka, ka var atteikt saskaņā ar Konvenciju noteiktā likuma piemērošanu, ja šādas piemērošanas sekas, nepārprotami būtu pretrunā tiesas, kura lūgta piemērot Konvenciju, valsts sabiedriskajai kārtībai (Konvencijas 11. panta 1. punkts, kas satur tradicionālo “sabiedriskās kārtības” izņēmumu). Turklāt Konvencija neaizliedz tiesas valsts noteikumu piemērošanu, kas neatkarīgi no piemērojamā likuma jāpiemēro arī starptautiskām situācijām (Konvencijas 11. panta 2. punkts, kas satur tradicionālo “obligāto likumu” izņēmumu). Neatkarīgi no šādas sabiedriskās kārtības vai obligāto likumu iejaukšanās ierobežojumiem saskaņā ar Konvencijas 11. panta 3. punktu, ir apšaubāms, vai tiesas tikai “ārkārtīgi retos gadījumos” (skatīt Hāgas konvencijas ziņojuma 11-1. punktu) atcels vai ierobežos atbilstoši Konvencijai noteiktā likuma piemērošanu saskaņā ar tās 11. panta 1. un 2. punktu. Piemēram, jurisdikcija, kurā atrodas VNS vai CVD, var noteikt šādus obligāti ievērojamus likumus, lai, cita starpā, nodrošinātu, ka vērtspapīru infrastruktūras pamatā esošā juridiskā un operacionālā sistēma, ietverot vērtspapīru kontus, ir stabila un efektīva.

| 17. | Vispārīgi runājot un neatkarīgi no tiešas Konvencijas 11. panta 1. vai 2. punkta iejaukšanās, ECB norāda, ka daudzās jurisdikcijās ievērojams citu likumu skaits, kuri attiecas uz dažādiem ar vērtspapīriem un/vai vērtspapīru kontiem saistītiem jautājumiem un kuri bieži vien ir publisko tiesību jomas likumi, atsaucas uz to piemērošanu atkarībā no vērtspapīru un vērtspapīru kontu atrašanās vietas. Saskaņā ar pašreizējiem Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz vērtspapīru īpašumtiesību aspektiem atrašanās vietas likumi sakrīt ar likumiem, kuri reglamentē šos īpašumtiesību aspektus. Aizstājot pašreizējo sistēmu ar Konvencijas sistēmu, šie citi likumi un Konvencijas likums var tieši vai netieši viens ar otru saskarties pat tad, ja šie citi likumi neattiecas uz Konvencijas 2. panta 1. punktā uzskaitītajiem jautājumiem. Unidroit arī apstiprina šo iespēju: “piem., tiesību normu kolīziju noteikumi var attiekties vai neattiekties uz līgumtiesībām, komerctiesībām, maksātnespējas likumiem, īpašumtiesībām un vērtspapīru likumiem, un tiesību normu kolīziju noteikumi var konkrētos aspektos norādīt uz dažādām jurisdikcijām [...] Tomēr iepriekš neparedzēti trūkumi likumdošanā, neskaidrības, sarežģījumi vai ierobežojumi var kavēt drošu juridisko rezultātu vismaz pienācīga laika robežās. Trūkumi vienā vietējā tiesību sistēmā var radīt grūtības attiecībā uz citu likumu reglamentētiem aspektiem utt. Tādējādi var teikt, ka pārrobežu turējumi un atsavināšanas var vairot juridisko nenoteiktību (skatīt Unidroit konvencijas projekta paskaidrojuma projekta 10. lpp). Šī saskarsme var, piemēram, būt saistīta ar ECB veikto statistikas informācijas vākšanu” (skatīt Statūtu 5. pantu), kura cenšas samazināt ziņošanas formalitātes pastāvošajā juridiskajā sistēmā un kuras gadījumā pašreizējo tiesību normu kolīziju noteikumu grozīšana varētu ietekmēt vērtspapīru pārrobežu darījumu un pozīciju ziņošanu. Iespējamā šādu attiecību pastāvēšana starp tiesību normu kolīziju noteikumiem un citiem attiecīgajiem likumiem tāpat norāda uz vajadzību veikt iepriekšēju visaptverošu Konvencijas ietekmes novērtējumu Kopienā un materiālo tiesību saskaņošanu (skatīt 20. punktu). |
| --- | --- |

17.

Vispārīgi runājot un neatkarīgi no tiešas Konvencijas 11. panta 1. vai 2. punkta iejaukšanās, ECB norāda, ka daudzās jurisdikcijās ievērojams citu likumu skaits, kuri attiecas uz dažādiem ar vērtspapīriem un/vai vērtspapīru kontiem saistītiem jautājumiem un kuri bieži vien ir publisko tiesību jomas likumi, atsaucas uz to piemērošanu atkarībā no vērtspapīru un vērtspapīru kontu atrašanās vietas. Saskaņā ar pašreizējiem Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz vērtspapīru īpašumtiesību aspektiem atrašanās vietas likumi sakrīt ar likumiem, kuri reglamentē šos īpašumtiesību aspektus. Aizstājot pašreizējo sistēmu ar Konvencijas sistēmu, šie citi likumi un Konvencijas likums var tieši vai netieši viens ar otru saskarties pat tad, ja šie citi likumi neattiecas uz Konvencijas 2. panta 1. punktā uzskaitītajiem jautājumiem. Unidroit arī apstiprina šo iespēju: “piem., tiesību normu kolīziju noteikumi var attiekties vai neattiekties uz līgumtiesībām, komerctiesībām, maksātnespējas likumiem, īpašumtiesībām un vērtspapīru likumiem, un tiesību normu kolīziju noteikumi var konkrētos aspektos norādīt uz dažādām jurisdikcijām [...] Tomēr iepriekš neparedzēti trūkumi likumdošanā, neskaidrības, sarežģījumi vai ierobežojumi var kavēt drošu juridisko rezultātu vismaz pienācīga laika robežās. Trūkumi vienā vietējā tiesību sistēmā var radīt grūtības attiecībā uz citu likumu reglamentētiem aspektiem utt. Tādējādi var teikt, ka pārrobežu turējumi un atsavināšanas var vairot juridisko nenoteiktību (skatīt Unidroit konvencijas projekta paskaidrojuma projekta 10. lpp). Šī saskarsme var, piemēram, būt saistīta ar ECB veikto statistikas informācijas vākšanu” (skatīt Statūtu 5. pantu), kura cenšas samazināt ziņošanas formalitātes pastāvošajā juridiskajā sistēmā un kuras gadījumā pašreizējo tiesību normu kolīziju noteikumu grozīšana varētu ietekmēt vērtspapīru pārrobežu darījumu un pozīciju ziņošanu. Iespējamā šādu attiecību pastāvēšana starp tiesību normu kolīziju noteikumiem un citiem attiecīgajiem likumiem tāpat norāda uz vajadzību veikt iepriekšēju visaptverošu Konvencijas ietekmes novērtējumu Kopienā un materiālo tiesību saskaņošanu (skatīt 20. punktu).

Atteikšanās iespēja

| 18. | Visbeidzot ECB norāda uz to, ka Hāgas konvencijas ziņojuma 1-37. punktā minēta iespēja dažām īpašām VNS un CVD izvēlēties atteikties no Konvencijas piemērošanas, ņemot vērā noteiktus apstākļus saskaņā ar Konvencijas 1. panta 5. punktu, var būt nozīmīga citām līdzīgām sistēmām. Šīs atteikšanās izvēles ietekme uz VNS darbību un VNS turētajiem dematerializētajiem vērtspapīriem vēl nav analizēta un tāpēc ir papildus jāizvērtē. |
| --- | --- |

18.

Visbeidzot ECB norāda uz to, ka Hāgas konvencijas ziņojuma 1-37. punktā minēta iespēja dažām īpašām VNS un CVD izvēlēties atteikties no Konvencijas piemērošanas, ņemot vērā noteiktus apstākļus saskaņā ar Konvencijas 1. panta 5. punktu, var būt nozīmīga citām līdzīgām sistēmām. Šīs atteikšanās izvēles ietekme uz VNS darbību un VNS turētajiem dematerializētajiem vērtspapīriem vēl nav analizēta un tāpēc ir papildus jāizvērtē.

Noslēguma apsvērumi

| 19. | Tā kā šī apspriešanās attiecas uz jautājumu par to, vai Kopienas vārdā ir jāparaksta starptautiska konvencija, šis atzinums izsaka tikai vispārīgus novērojumus, kas ir tieši saistīti ar ieteikumu Padomei apstiprināt vai neapstiprināt Konvencijas parakstīšanu. ECB ir papildus juridiskas un tehniskas piezīmes par Konvenciju, bet ECB uzskata, ka šīs piezīmes būtu piemērotākas izskatīšanai Kopienas veiktā ietekmes novērtējumā. |
| --- | --- |

19.

Tā kā šī apspriešanās attiecas uz jautājumu par to, vai Kopienas vārdā ir jāparaksta starptautiska konvencija, šis atzinums izsaka tikai vispārīgus novērojumus, kas ir tieši saistīti ar ieteikumu Padomei apstiprināt vai neapstiprināt Konvencijas parakstīšanu. ECB ir papildus juridiskas un tehniskas piezīmes par Konvenciju, bet ECB uzskata, ka šīs piezīmes būtu piemērotākas izskatīšanai Kopienas veiktā ietekmes novērtējumā.

| 20. | Apkopojot iepriekš minēto, pašreizējie Kopienas tiesību akti par piemērojamo likumu attiecībā uz starpnieku turētu daudzpakāpju dematerializētu vērtspapīru turēšanu, nodošanu un izmantošanu nodrošinājumam bija juridiskās noteiktības un aizsardzības pret sistēmas riskiem uzlabojums visā Kopienā. Konvencija piedāvā vienu no iespējamām pieejām, kā risināt pamatotās bažas par dažām grūtībām arvien integrētākā pasaules finanšu sistēmā skaidri noteikt vērtspapīru konta atrašanās vietu tiesību normu kolīzijas mērķiem. ECB atbalsta mērķi izveidot vispārēji piemērojamu tiesību normu kolīzijas metodi šajā jomā, bet, ņemot vērā Konvencijas iespējamo ietekmi un pašreizējos Kopienas tiesību aktus, tomēr atzinīgi novērtētu visaptverošu iepriekšēju Konvencijas ietekmes uz Kopienu novērtējumu. ECB un Eurosistēma, kurām Konvencijas sistēmiskā riska aspekti ir ārkārtīgi nozīmīgi, ir gatavas sniegt ieguldījumu šādā novērtējumā, kas būtu daļa no Eurosistēmas uzdevumiem saskaņā ar Līguma 105. panta 5. punktu. Šo novērtējumu būt jāveic pirms diskusijas par iespējamu parakstīšanu, ņemot vērā, ka esošā Kopienas sistēma ir pietiekami apmierinoša un neprasa steidzamu vai neatliekamu Konvencijas parakstīšanu. Šis novērtējums nav pretrunā ar Kopienas iniciatīvām tīrvērtes un norēķinu jomā un vajadzībai steidzami reformēt un saskaņot dematerializēto vērtspapīru materiālās tiesības, kas veicinātu finanšu integrāciju Kopienā. |
| --- | --- |

20.

Apkopojot iepriekš minēto, pašreizējie Kopienas tiesību akti par piemērojamo likumu attiecībā uz starpnieku turētu daudzpakāpju dematerializētu vērtspapīru turēšanu, nodošanu un izmantošanu nodrošinājumam bija juridiskās noteiktības un aizsardzības pret sistēmas riskiem uzlabojums visā Kopienā. Konvencija piedāvā vienu no iespējamām pieejām, kā risināt pamatotās bažas par dažām grūtībām arvien integrētākā pasaules finanšu sistēmā skaidri noteikt vērtspapīru konta atrašanās vietu tiesību normu kolīzijas mērķiem. ECB atbalsta mērķi izveidot vispārēji piemērojamu tiesību normu kolīzijas metodi šajā jomā, bet, ņemot vērā Konvencijas iespējamo ietekmi un pašreizējos Kopienas tiesību aktus, tomēr atzinīgi novērtētu visaptverošu iepriekšēju Konvencijas ietekmes uz Kopienu novērtējumu. ECB un Eurosistēma, kurām Konvencijas sistēmiskā riska aspekti ir ārkārtīgi nozīmīgi, ir gatavas sniegt ieguldījumu šādā novērtējumā, kas būtu daļa no Eurosistēmas uzdevumiem saskaņā ar Līguma 105. panta 5. punktu. Šo novērtējumu būt jāveic pirms diskusijas par iespējamu parakstīšanu, ņemot vērā, ka esošā Kopienas sistēma ir pietiekami apmierinoša un neprasa steidzamu vai neatliekamu Konvencijas parakstīšanu. Šis novērtējums nav pretrunā ar Kopienas iniciatīvām tīrvērtes un norēķinu jomā un vajadzībai steidzami reformēt un saskaņot dematerializēto vērtspapīru materiālās tiesības, kas veicinātu finanšu integrāciju Kopienā.

Frankfurtē pie Mainas, 2005. gada 17. martā.

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2003) 783 galīgais.

1

(2)  Skatīt, piemēram, Eiropas Kopienu Tiesas 1974. gada 30. aprīļa spriedumu (Lieta C-181/73 R & V. Haegeman pret Beļģiju [1974] ECR I-449), 5. punkts.

2

R & V. Haegeman

(3)  Skatīt, piemēram, Eiropas Kopienu Tiesas 1994. gada 9. augusta spriedumu (Lieta C-327/91 Francijas Republika pret Eiropas Kopienu Komisiju [1994] ECR I-3641), 15. līdz 17. punkts.

3

(4)  Skatīt ECB 2001. gada 13. jūnija Atzinumu CON/2001/13 pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par ierosinājumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV C 196, 12.7.2001., 10. lpp.), EMI Atzinumu CON/96/09 saistībā ar ierosinājumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par norēķinu galīgumu un nodrošinājumu (OV C 156, 21.5.1998., 17. lpp.) un EMI Atzinumu CON/96/02 pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (Līguma) 109.f panta 6. punktu un EMI Statūtu 5.3. pantu par grozīto Komisijas ierosinājumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV C 332, 30.10.1998., 13. lpp.)

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 6. jūnija Direktīva 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.).

5

(6)  Skatīt 6. un 9. punktu ECB Atzinuma CON/2001/13.

6

(7)  Skatīt 9. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvā 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.; tālāk tekstā - “Norēķinu galīguma direktīva”). Skatīt arī EMI Atzinumu CON/96/09.

7

(8)  Skatīt 14. panta trešo ievilkumu Padomes 2000. gada 29. maija Regulā (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām (OV L 160, 30.6.2000., 1. lpp.).

8

(9)  Skatīt 25. panta c) punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvā 2001/17/EK par apdrošināšanas uzņēmumu sanāciju un likvidāciju (OV L 110, 20.4.2001., 28. lpp.).

9

(10)  Skatīt 24. pantu 31. panta trešo ievilkumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvā 2001/24/EK par kredītiestāžu sanāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.). Skatīt arī EMI Atzinumu CON/96/02.

10

(11)  Skatīt Direktīvas 2002/47/EK 9. panta 1. punktu saistībā ar 2. panta 1. punkta h) apakšpunktu. Skatīt arī EMI Atzinumu CON/2001/13.

11

(12)  Skatīt 13. punktu ECB 2003. gada 26. jūnija Atzinumā CON/2003/11 pēc Austrijas Federālās Tieslietu ministrijas lūguma par Federālā likuma projektu, ar kuru ievieš Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 6. jūnija Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem. Skatīt arī 13. punktu ECB 2004. gada 4. augusta Atzinumā CON/2004/27 pēc Beļģijas Finanšu ministrijas lūguma par likuma projektu par finanšu nodrošinājumu un dažādiem nodokļu noteikumiem saistībā ar in rem nodrošinājuma līgumiem un aizdevumiem finanšu instrumentiem.

12

in rem

(13)  Pieejami www.ecb.int un www.cesr-eu.org.

13

(14)  Skatīt Ekspertu darba grupas ziņojumu (2001. gada 15. līdz 19. janvāris) un saistīto neoficiālo darbu, kuru veicis Starpnieku turētu vērtspapīru atsavināšanai piemērojamo likumu Pastāvīgais birojs, 17. lpp.

14

---