# Uradni list C 63E/15.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 63E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4815. marec 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 63E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4815. marec 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Svet |
| 2005/C 063E/1 | Skupno stališče (ES) št. 11/2005 z dne 9. decembra 2004, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu (
  1
  ) | 1 |
| 2005/C 063E/2 | Skupno stališče (ES) št. 12/2005 z dne 9. decembra 2004, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti, z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 | 11 |
| 2005/C 063E/3 | Skupno stališče (ES) št. 13/2005 z dne 9. decembra 2004, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/32/ES glede deleža žvepla v gorivih za plovila | 26 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Svet

2005/C 063E/1

Skupno stališče (ES) št. 11/2005 z dne 9. decembra 2004, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu (
  1
  )

1

1

2005/C 063E/2

Skupno stališče (ES) št. 12/2005 z dne 9. decembra 2004, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti, z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98

11

2005/C 063E/3

Skupno stališče (ES) št. 13/2005 z dne 9. decembra 2004, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/32/ES glede deleža žvepla v gorivih za plovila

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Svet

| 15.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 63/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

CE 63/1

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 11/2005,

ki ga je sprejel Svet dne 9. decembra 2004

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/ /ES z dne ..... o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu

(Besedilo velja za EGP)

(2005/C 63 E/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbi Sveta (EGS) št. 3820/85 z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (3) in (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (4) sta pomembni za oblikovanje skupnega trga storitev notranjega prometa, za varnost v cestnem prometu in delovne razmere. |
| --- | --- |

(1)

Uredbi Sveta (EGS) št. 3820/85 z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (3) in (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (4) sta pomembni za oblikovanje skupnega trga storitev notranjega prometa, za varnost v cestnem prometu in delovne razmere.

| (2) | V Beli knjigi „Evropska prometna politika za 2010: čas za odločitve“ je Komisija poudarila potrebo po zaostritvi preverjanj in sankcij zlasti za socialno zakonodajo o dejavnostih v cestnem prometu in, še posebej, po povečanju števila preverjanj, spodbujanju sistematične izmenjave informacij med državami članicami, usklajevanju dejavnosti nadzora in pospeševanju usposabljanja nadzornih uradnikov. |
| --- | --- |

(2)

V Beli knjigi „Evropska prometna politika za 2010: čas za odločitve“ je Komisija poudarila potrebo po zaostritvi preverjanj in sankcij zlasti za socialno zakonodajo o dejavnostih v cestnem prometu in, še posebej, po povečanju števila preverjanj, spodbujanju sistematične izmenjave informacij med državami članicami, usklajevanju dejavnosti nadzora in pospeševanju usposabljanja nadzornih uradnikov.

| (3) | Da bi zagotovili ustrezno uporabo in usklajeno razlago socialnih predpisov o cestnem prometu, morajo države članice vzpostaviti minimalne zahteve za enotno in učinkovito preverjanje skladnosti z ustreznimi določbami. Namen takšnih preverjanj je zmanjšanje števila in preprečevanje kršitev. Poleg tega je treba uvesti mehanizem, po katerem se podjetja z visoko oceno tveganja preverjajo natančneje in pogosteje. |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili ustrezno uporabo in usklajeno razlago socialnih predpisov o cestnem prometu, morajo države članice vzpostaviti minimalne zahteve za enotno in učinkovito preverjanje skladnosti z ustreznimi določbami. Namen takšnih preverjanj je zmanjšanje števila in preprečevanje kršitev. Poleg tega je treba uvesti mehanizem, po katerem se podjetja z visoko oceno tveganja preverjajo natančneje in pogosteje.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, naj ne le pripeljejo do večje varnosti v cestnem prometu, temveč naj tudi pomagajo uskladiti delovne razmere v Skupnosti in ustvariti enake konkurenčne pogoje. |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, naj ne le pripeljejo do večje varnosti v cestnem prometu, temveč naj tudi pomagajo uskladiti delovne razmere v Skupnosti in ustvariti enake konkurenčne pogoje.

| (5) | Zamenjava analognega tahografa z digitalnim tahografom bo postopoma omogočila hitrejše in natančnejše preverjanje večje količine podatkov, zaradi česar bodo države članice sposobne izvajati čedalje večje število preverjanj. Pri preverjanju bi se moral zato odstotek preverjanih dni, ki jih opravijo vozniki vozil, ki spadajo na področje socialne zakonodaje, postopoma zvišati na 4 %. |
| --- | --- |

(5)

Zamenjava analognega tahografa z digitalnim tahografom bo postopoma omogočila hitrejše in natančnejše preverjanje večje količine podatkov, zaradi česar bodo države članice sposobne izvajati čedalje večje število preverjanj. Pri preverjanju bi se moral zato odstotek preverjanih dni, ki jih opravijo vozniki vozil, ki spadajo na področje socialne zakonodaje, postopoma zvišati na 4 %.

| (6) | Vse nadzorne enote naj imajo primerno standardno opremo, ki naj jim zagotavlja učinkovito in uspešno izvajanje njihovih dolžnosti. |
| --- | --- |

(6)

Vse nadzorne enote naj imajo primerno standardno opremo, ki naj jim zagotavlja učinkovito in uspešno izvajanje njihovih dolžnosti.

| (7) | Države članice si brez poseganja v ustrezno izvedbo nalog, ki jih nalaga ta direktiva, prizadevajo zagotoviti, da se cestna preverjanja opravljajo učinkovito, da se preverjanje opravi v čim krajšem času in s čim manjšo zamudo za voznika. |
| --- | --- |

(7)

Države članice si brez poseganja v ustrezno izvedbo nalog, ki jih nalaga ta direktiva, prizadevajo zagotoviti, da se cestna preverjanja opravljajo učinkovito, da se preverjanje opravi v čim krajšem času in s čim manjšo zamudo za voznika.

| (8) | Vsaka država članica mora imeti en organ za zvezo z drugimi ustreznimi pristojnimi organi. Ta organ pripravlja tudi ustrezne statistične podatke. Države članice morajo na svojem ozemlju uporabljati tudi enotno nacionalno strategijo izvrševanja in lahko imenujejo en organ za usklajevanje njenega izvajanja. |
| --- | --- |

(8)

Vsaka država članica mora imeti en organ za zvezo z drugimi ustreznimi pristojnimi organi. Ta organ pripravlja tudi ustrezne statistične podatke. Države članice morajo na svojem ozemlju uporabljati tudi enotno nacionalno strategijo izvrševanja in lahko imenujejo en organ za usklajevanje njenega izvajanja.

| (9) | Sodelovanje med nadzornimi organi držav članic je treba nadalje spodbujati z usklajenimi preverjanji, skupnimi pobudami za usposabljanje, elektronsko izmenjavo informacij ter izmenjavo podatkov in izkušenj. |
| --- | --- |

(9)

Sodelovanje med nadzornimi organi držav članic je treba nadalje spodbujati z usklajenimi preverjanji, skupnimi pobudami za usposabljanje, elektronsko izmenjavo informacij ter izmenjavo podatkov in izkušenj.

| (10) | Treba je olajšati uporabo najboljše prakse v nadzornih postopkih v cestnem prometu, zlasti za zagotovitev usklajenega pristopa k izdaji dokazil o voznikovem letnem ali bolniškem dopustu, ter jo spodbujati prek foruma nadzornih organov držav članic. |
| --- | --- |

(10)

Treba je olajšati uporabo najboljše prakse v nadzornih postopkih v cestnem prometu, zlasti za zagotovitev usklajenega pristopa k izdaji dokazil o voznikovem letnem ali bolniškem dopustu, ter jo spodbujati prek foruma nadzornih organov držav članic.

| (11) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, naj se sprejme v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5). |
| --- | --- |

(11)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, naj se sprejme v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5).

| (12) | Ker cilja te direktive, in sicer določitve jasnih skupnih pravil o minimalnih pogojih za preverjanje pravilne in enotne uporabe Uredb (EGS) št. 3820/85 in 3821/85, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi potrebe po usklajenem čezmejnem ukrepanju lažje doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(12)

Ker cilja te direktive, in sicer določitve jasnih skupnih pravil o minimalnih pogojih za preverjanje pravilne in enotne uporabe Uredb (EGS) št. 3820/85 in 3821/85, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je ta cilj zaradi potrebe po usklajenem čezmejnem ukrepanju lažje doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (13) | Direktivo Sveta 88/599/EGS z dne 23. novembra 1988 o standardnih postopkih nadzora nad izvajanjem Uredbe (EGS) št. 3820/85 in Uredbe (EGS) št. 3821/85 (6) je zato treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(13)

Direktivo Sveta 88/599/EGS z dne 23. novembra 1988 o standardnih postopkih nadzora nad izvajanjem Uredbe (EGS) št. 3820/85 in Uredbe (EGS) št. 3821/85 (6) je zato treba razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta direktiva določa minimalne pogoje za izvajanje Uredb (EGS) št. 3820/85 in 3821/85.

Člen 2

Sistemi preverjanja

1.   Države članice organizirajo sistem primernih in rednih preverjanj pravilnega in doslednega izvajanja, kot je navedeno v členu 1, tako na cesti kakor tudi v prostorih podjetij vseh vrst prevoza.

Ta preverjanja vsako leto zajamejo obsežen in reprezentativen delež voznega osebja, voznikov, podjetij in vozil vseh vrst prevoza, ki spadajo na področje uporabe Uredb (EGS) št. 3820/85 in 3821/85.

Države članice zagotovijo, da se na njihovem ozemlju uporabljajo enotne nacionalne strategije izvajanja. V ta namen lahko države članice imenujejo organ za usklajevanje ukrepov, sprejetih v skladu s členoma 4 in 6, o čemer obvestijo Komisijo in druge države članice.

2.   Vsaka država članica organizira preverjanja tako, da se od....... (7) preveri 1 % delovnih dni voznikov vozil, za katere veljata Uredbi (EGS) št. 3820/85 in 3821/85. Ta odstotek se zviša na 2 % po 1. januarju 2009 in na 3 % po 1. januarju 2011.

Po 1. januarju 2013 lahko Komisija ta minimalni odstotek zviša na 4 % v skladu s postopkom iz člena 12(2), če statistični podatki, zbrani v skladu s členom 3, kažejo, da je v povprečju več kot 90 % vseh preverjenih vozil opremljenih z digitalnim tahografom. Komisija upošteva pri sprejemanju svoje odločitve tudi učinkovitost obstoječih izvršilnih ukrepov, zlasti razpoložljivost digitalnih tahografskih podatkov v prostorih podjetij.

Najmanj 15 % skupnega števila kontroliranih delovnih dni se preveri na cesti in najmanj 25 % v prostorih podjetij. Od 1. januarja 2008 se najmanj 30 % skupnega števila kontroliranih delovnih dni preveri na cesti in najmanj 50 % v prostorih podjetij.

3.   Informacije, ki se predložijo Komisiji v skladu s členom 16(2) Uredbe (EGS) št. 3820/85, vključujejo število preverjenih voznikov na cesti, število preverjanj v prostorih podjetij, število preverjenih delovnih dni in število prijavljenih kršitev.

Člen 3

Statistični podatki

Države članice zagotovijo, da se zbrani statistični podatki o preverjanjih, ki so bila organizirana v skladu s členom 2(1) in (2), razčlenijo na naslednje skupine:

| (a) | za cestne preglede:






  (i) | vrsta ceste, in sicer glede na to, ali je to avtocesta, državna cesta ali druga javna cesta; |
| --- | --- | --- |

(a)

za cestne preglede:

(i)

vrsta ceste, in sicer glede na to, ali je to avtocesta, državna cesta ali druga javna cesta;

| (ii) | vrsta tahografa: analogni ali digitalni; |
| --- | --- |

(ii)

vrsta tahografa: analogni ali digitalni;

| (b) | za preglede v prostorih podjetij:






  (i) | vrsta prevozne dejavnosti, in sicer glede na to, ali je dejavnost mednarodna ali domača, potniška ali tovorna, za svoj račun ali za najem in plačilo; |
| --- | --- | --- |

(b)

za preglede v prostorih podjetij:

(i)

vrsta prevozne dejavnosti, in sicer glede na to, ali je dejavnost mednarodna ali domača, potniška ali tovorna, za svoj račun ali za najem in plačilo;

| (ii) | velikost voznega parka podjetja; |
| --- | --- |

(ii)

velikost voznega parka podjetja;

| (iii) | vrsta tahografa: analogni ali digitalni. |
| --- | --- |

(iii)

vrsta tahografa: analogni ali digitalni.

Ti statistični podatki se letno predložijo Komisiji.

Ustrezni organi v državah članicah vodijo evidenco podatkov, zbranih za predhodno leto.

Vsa nadaljnja zahtevana pojasnila glede opredelitev skupin podatkov, navedenih pod (a) in (b), določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 12(2).

Člen 4

Cestna preverjanja

1.   Cestna preverjanja se organizirajo na različnih krajih in kadar koli, zajemajo pa dovolj obsežen del cestnega omrežja, da se je težko izogniti točkam preverjanja.

2.   Države članice zagotovijo, da:

| (a) | se primerno poskrbi za točke preverjanja na ali v bližini obstoječih in načrtovanih cest; |
| --- | --- |

(a)

se primerno poskrbi za točke preverjanja na ali v bližini obstoječih in načrtovanih cest;

| (b) | se preverjanja opravljajo po naključnem sistemu rotacije. |
| --- | --- |

(b)

se preverjanja opravljajo po naključnem sistemu rotacije.

3.   Elementi, ki jih je treba preveriti pri cestnih preverjanjih, so določeni v delu A Priloge I. Preverjanja se lahko osredotočajo tudi na posebne elemente, če to zahtevajo razmere.

4.   Brez poseganja v člen 9(2) se cestna preverjanja opravljajo brez diskriminacije. Nadzorni uradniki zlasti ne diskriminirajo na podlagi naslednjih dejstev:

| (a) | države registracije vozila; |
| --- | --- |

(a)

države registracije vozila;

| (b) | države stalnega prebivališča voznika; |
| --- | --- |

(b)

države stalnega prebivališča voznika;

| (c) | države, v kateri je bilo ustanovljeno podjetje; |
| --- | --- |

(c)

države, v kateri je bilo ustanovljeno podjetje;

| (d) | kraja začetka in namembnega kraja potovanja; |
| --- | --- |

(d)

kraja začetka in namembnega kraja potovanja;

| (e) | opremljenosti z analognim ali digitalnim tahografom. |
| --- | --- |

(e)

opremljenosti z analognim ali digitalnim tahografom.

5.   Nadzornemu uradniku se zagotovi:

| (a) | seznam glavnih elementov, ki jih je treba preveriti, kot je določeno v delu A Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

seznam glavnih elementov, ki jih je treba preveriti, kot je določeno v delu A Priloge I;

| (b) | določena standardna oprema za preverjanje, kot je določena v Prilogi II. |
| --- | --- |

(b)

določena standardna oprema za preverjanje, kot je določena v Prilogi II.

6.   Če dajejo v kaki državi članici ugotovitve cestnega preverjanja pri vozniku vozila, registriranega v drugi državi članici, razloge za domnevo, da so bile storjene kršitve, ki jih med preverjanjem ni mogoče odkriti zaradi pomanjkanja potrebnih podatkov, si pristojni organi držav članic med seboj pomagajo razjasniti okoliščine.

Člen 5

Usklajena preverjanja

Države članice najmanj šestkrat na leto izvedejo usklajene ukrepe cestnega preverjanja voznikov in vozil, za katere se uporabljata Uredbi (EGS) št. 3820/85 in 3821/85. Take ukrepe izvedejo nadzorni organi dveh ali več držav članic hkrati, vsak na svojem ozemlju.

Člen 6

Preverjanja v prostorih podjetij

1.   Preverjanja v prostorih podjetij se načrtujejo ob upoštevanju predhodnih izkušenj z različnimi vrstami prevoza. Preverjanja v prostorih podjetij se opravijo, tudi kadar se pri cestnem preverjanju ugotovijo hude kršitve Uredbe (EGS) št. 3820/85 ali Uredbe (EGS) št. 3821/85.

2.   Preverjanja v prostorih podjetij vključujejo elemente, naštete v delih A in B Priloge I.

3.   Nadzornemu uradniku se zagotovi:

| (a) | seznam glavnih elementov, ki jih je treba preveriti, kot so določeni v delih A in B Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

seznam glavnih elementov, ki jih je treba preveriti, kot so določeni v delih A in B Priloge I;

| (b) | določena standardna oprema za preverjanje, kot je določena v Prilogi II. |
| --- | --- |

(b)

določena standardna oprema za preverjanje, kot je določena v Prilogi II.

4.   Nadzorni uradnik v državi članici med svojim pregledom upošteva vse informacije, ki jih predloži imenovani usklajevalni nadzorni organ druge države članice iz člena 7(1) v zvezi z dejavnostmi zadevnega podjetja v tej drugi državi članici.

5.   Za namene odstavkov 1 do 4 imajo preverjanja v prostorih pristojnih organov na podlagi ustreznih dokumentov ali podatkov, ki jih izročijo podjetja na zahtevo navedenih organov, enako veljavo kot preverjanja v prostorih podjetij.

Člen 7

Povezave znotraj Skupnosti

1.   Države članice imenujejo organ, ki ima naslednje naloge:

| (a) | zagotavljati usklajevanje z enakovrednimi organi v drugih državah članicah v zvezi z ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljati usklajevanje z enakovrednimi organi v drugih državah članicah v zvezi z ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 5;

| (b) | pošiljati statistična poročila Komisiji vsaki dve leti v skladu s členom 16(2) Uredbe (EGS) št. 3820/85; |
| --- | --- |

(b)

pošiljati statistična poročila Komisiji vsaki dve leti v skladu s členom 16(2) Uredbe (EGS) št. 3820/85;

| (c) | nositi glavno odgovornost za pomoč pristojnim organom drugih držav članic v skladu s členom 4(6). |
| --- | --- |

(c)

nositi glavno odgovornost za pomoč pristojnim organom drugih držav članic v skladu s členom 4(6).

Organ je zastopan v odboru iz člena 12(1).

2.   Države članice uradno obvestijo Komisijo o imenovanju tega organa in Komisija o tem obvesti druge države članice.

3.   Aktivno se spodbuja izmenjava podatkov, informacij in izkušenj med državami članicami, predvsem, vendar ne izključno, prek odbora iz člena 12(1) in vseh organov, ki jih lahko imenuje Komisija v skladu s postopkom iz člena 12(2).

Člen 8

Izmenjava podatkov

1.   Podatki, o katerih se države članice med seboj obveščajo na podlagi člena 17(3) Uredbe (EGS) št. 3820/85 ali člena 19(3) Uredbe (EGS) št. 3821/85, se med imenovanimi organi, o katerih je bila Komisija uradno obveščena v skladu s členom 7(2), izmenjujejo:

| (a) | najmanj enkrat vsakih šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive; |
| --- | --- |

(a)

najmanj enkrat vsakih šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive;

| (b) | na posebno zahtevo države članice v posameznih primerih. |
| --- | --- |

(b)

na posebno zahtevo države članice v posameznih primerih.

2.   Države članice si prizadevajo vzpostaviti sisteme za elektronsko izmenjavo podatkov. V skladu s postopkom iz člena 12(2) Komisija opredeli skupno metodologijo za učinkovito izmenjavo podatkov.

Člen 9

Sistem ocenjevanja tveganja

1.   Države članice vzpostavijo sistem ocenjevanja tveganja za podjetja na podlagi relativnega števila in teže vseh kršitev Uredb (EGS) št. 3820/85 ali (EGS) št. 3821/85, ki jih stori posamezno podjetje.

2.   Podjetja z visoko stopnjo tveganja se preverjajo natančneje in pogosteje. O merilih in podrobnih pravilih za izvajanje takega sistema se razpravlja v odboru iz člena 12, da se vzpostavi sistem izmenjave podatkov o najboljši praksi.

Člen 10

Poročilo

Komisija do............ (8) predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, v katerem se analizirajo kazni, ki so v zakonodajah držav članic določene za hujše kršitve.

Člen 11

Najboljša praksa

1.   V skladu s postopkom iz člena 12(2) Komisija določi smernice o najboljši praksi pri izvrševanju.

Te smernice se vključijo v dveletno poročilo iz člena 16(2) Uredbe (EGS) št. 3820/85.

2.   Države članice vzpostavijo skupne programe usposabljanja o najboljši praksi, ki potekajo najmanj enkrat letno in omogočijo vsaj enkrat letno izmenjave osebja organov za zvezo znotraj Skupnosti z enakovrednimi organi v drugih državah članicah.

3.   Komisija v skladu s postopkom iz člena 12(2) pripravi elektronski in natisljiv obrazec, ki se uporabi, ko je bil voznik na bolniškem ali letnem dopustu ali ko je voznik vozil kako drugo vozilo, izvzeto s področja uporabe Uredbe (EGS) št. 3820/85, v obdobju, navedenem v prvi alinei prvega pododstavka člena 15(7) Uredbe (EGS) št. 3821/85.

4.   Države članice zagotovijo, da so nadzorni uradniki dobro usposobljeni za izvajanje svojih nalog.

Člen 12

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 18(1) Uredbe (EGS) št. 3821/85.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 13

Izvedbeni ukrepi

Na zahtevo države članice ali na lastno pobudo Komisija v skladu s postopkom iz člena 12(2) sprejme izvedbene ukrepe, zlasti z enim od naslednjih ciljev:

| (a) | pospeševati skupni pristop za izvajanje te direktive; |
| --- | --- |

(a)

pospeševati skupni pristop za izvajanje te direktive;

| (b) | spodbujati skladnost pristopa nadzornih organov in usklajeno razlago Uredbe (EGS) št. 3820/85 med nadzornimi organi; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati skladnost pristopa nadzornih organov in usklajeno razlago Uredbe (EGS) št. 3820/85 med nadzornimi organi;

| (c) | olajšati dialog med prevozniškim sektorjem in nadzornimi organi. |
| --- | --- |

(c)

olajšati dialog med prevozniškim sektorjem in nadzornimi organi.

Člen 14

Pogajanja s tretjimi državami

Po začetku veljavnosti te direktive začne Skupnost pogajanja z ustreznimi tretjimi državami za uporabo pravil, ki so enakovredna pravilom iz te direktive.

Člen 15

Posodabljanje prilog

Spremembe prilog, potrebne za prilagoditev razvoju najboljše prakse, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 12(2).

Člen 16

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 1. januarja 2006. Besedila teh predpisov s korelacijsko tabelo med temi predpisi in direktivo takoj sporočijo Komisiji.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice posredujejo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 17

Razveljavitev

1.   Direktiva 88/599/EGS se razveljavi z učinkom od....... (9).

2.   Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se razumejo kot sklicevanja na to direktivo.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 19

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 241, 28.9.2004, str. 65.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2004 (UL C 104 E, 30.4.2004), Skupno stališče Sveta z dne 9. decembra 2004 in Stališče Evropskega parlamenta z dne (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 370, 31.12.1985, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 226, 10.9.2003, str. 4).

3

(4)  UL L 370, 31.12.1985, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 432/2004 (UL L 71, 10.3.2004, str. 3).

4

(5)  UL L 184, 17. 7. 1999, str. 23.

5

(6)  UL L 325, 29. 11. 1988, str. 55. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2135/98 (UL L 274, 9.10.1998, str. 1).

6

(7)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

7

(8)  Tri leta po začetku veljavnosti te direktive.

8

(9)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

9

---

PRILOGA I

DEL A

Cestna preverjanja

Cestna preverjanja vključujejo v glavnem naslednje elemente:

| (1) | dnevni čas vožnje, odmore ter dnevni in tedenski čas počitka; tudi tahografske vložke za predhodne dni, ki morajo biti v vozilu v skladu s členom 15(7) Uredbe (EGS) št. 3821/85, in/ali podatke, shranjene za isto obdobje na vozniški kartici in/ali v pomnilniku tahografa v skladu s Prilogo II k tej direktivi in/ali na izpisih; |
| --- | --- |

(1)

dnevni čas vožnje, odmore ter dnevni in tedenski čas počitka; tudi tahografske vložke za predhodne dni, ki morajo biti v vozilu v skladu s členom 15(7) Uredbe (EGS) št. 3821/85, in/ali podatke, shranjene za isto obdobje na vozniški kartici in/ali v pomnilniku tahografa v skladu s Prilogo II k tej direktivi in/ali na izpisih;

| (2) | za obdobje iz člena 15(7) Uredbe (EGS) št. 3821/85 vse prekoračitve dovoljene hitrosti vozila, ki je opredeljena kot vsako obdobje, daljše od 1 minute, med katerim hitrost vozila prekorači 90 km/h za vozila kategorije N3 ali 105 km/h za vozila kategorije M3 (kategoriji N3 in M3, kot sta opredeljeni v Prilogi I k Direktivi Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil) (1); |
| --- | --- |

(2)

za obdobje iz člena 15(7) Uredbe (EGS) št. 3821/85 vse prekoračitve dovoljene hitrosti vozila, ki je opredeljena kot vsako obdobje, daljše od 1 minute, med katerim hitrost vozila prekorači 90 km/h za vozila kategorije N3 ali 105 km/h za vozila kategorije M3 (kategoriji N3 in M3, kot sta opredeljeni v Prilogi I k Direktivi Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil) (1);

| (3) | po potrebi trenutne hitrosti, ki jih vozilo v skladu s tahografskim zapisom doseže med največ zadnjo 24-urno uporabo vozila; |
| --- | --- |

(3)

po potrebi trenutne hitrosti, ki jih vozilo v skladu s tahografskim zapisom doseže med največ zadnjo 24-urno uporabo vozila;

| (4) | pravilno delovanje tahografa (ugotovitev možne zlorabe tahografa in/ali vozniške kartice in/ali tahografskih vložkov), ali po potrebi prisotnost dokumentov iz člena 14(5) Uredbe (EGS) št. 3820/85. |
| --- | --- |

(4)

pravilno delovanje tahografa (ugotovitev možne zlorabe tahografa in/ali vozniške kartice in/ali tahografskih vložkov), ali po potrebi prisotnost dokumentov iz člena 14(5) Uredbe (EGS) št. 3820/85.

DEL B

Preverjanja v prostorih podjetij

Poleg elementov, ki se preverijo na cesti, se v prostorih podjetij preverijo tudi naslednji elementi:

| (1) | tedenski čas počitka in čas vožnje med temi počitki; |
| --- | --- |

(1)

tedenski čas počitka in čas vožnje med temi počitki;

| (2) | upoštevanje dvotedenske omejitve ur vožnje; |
| --- | --- |

(2)

upoštevanje dvotedenske omejitve ur vožnje;

| (3) | tahografski vložki, podatki v enoti v vozilu in vozniški kartici ter izpisi. |
| --- | --- |

(3)

tahografski vložki, podatki v enoti v vozilu in vozniški kartici ter izpisi.

Če se ugotovi kršitev, lahko države članice po potrebi preverijo soodgovornost drugih pobudnikov ali soudeležencev v prevozni verigi, na primer naročnikov prevoza, špediterjev ali pogodbenih izvajalcev, ter usklajenost pogodb za dodeljevanje prevoznih dovolilnic s pravili iz Uredb (EGS) št. 3820/85 in 3821/85.

---

(1)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/78/ES (UL L 153, 30.4.2004, str. 103).

---

PRILOGA II

Standardna oprema, ki mora biti na voljo nadzornim enotam

Države članice zagotovijo, da imajo nadzorne enote, ki opravljajo naloge iz Priloge I, naslednjo standardno opremo:

| (1) | opremo, ki lahko prenaša podatke iz enote vozila in iz vozniške kartice digitalnega tahografa, bere podatke, analizira podatke in/ali pošilja ugotovitve v centralno zbirko podatkov za analizo; |
| --- | --- |

(1)

opremo, ki lahko prenaša podatke iz enote vozila in iz vozniške kartice digitalnega tahografa, bere podatke, analizira podatke in/ali pošilja ugotovitve v centralno zbirko podatkov za analizo;

| (2) | opremo za preverjanje tahografskih vložkov. |
| --- | --- |

(2)

opremo za preverjanje tahografskih vložkov.

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

| — | Svet je ob upoštevanju člena 71 Pogodbe ES in v okviru postopka soodločanja skladno s členom 251 Pogodbe ES sprejel skupno stališče o osnutku Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih pogojih za izvajanje Direktive 2002/15/ES ter Uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu dne 9. decembra 2004. |
| --- | --- |

—

Svet je ob upoštevanju člena 71 Pogodbe ES in v okviru postopka soodločanja skladno s členom 251 Pogodbe ES sprejel skupno stališče o osnutku Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih pogojih za izvajanje Direktive 2002/15/ES ter Uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu dne 9. decembra 2004.

| — | Pri sprejemanju svojega stališča je Svet upošteval mnenje Evropskega parlamenta s prve obravnave 20. aprila 2004 (1) in mnenje Ekonomsko-socialnega odbora z dne 2. junija 2004 (2). |
| --- | --- |

—

Pri sprejemanju svojega stališča je Svet upošteval mnenje Evropskega parlamenta s prve obravnave 20. aprila 2004 (1) in mnenje Ekonomsko-socialnega odbora z dne 2. junija 2004 (2).

Glavni cilji osnutka Direktive

Cilji osnutka Direktive so:

| — | določiti minimalne pogoje za izvajanje Uredb Sveta 3820/85/EGS in 3821/85/EGS o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu („čas vožnje in čas počitka poklicnih voznikov“); tako bi predpisali minimalno število takih preverjanj, ki bi jih izvajali izvršilni organi v vsaki državi članici, |
| --- | --- |

—

določiti minimalne pogoje za izvajanje Uredb Sveta 3820/85/EGS in 3821/85/EGS o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu („čas vožnje in čas počitka poklicnih voznikov“); tako bi predpisali minimalno število takih preverjanj, ki bi jih izvajali izvršilni organi v vsaki državi članici,

| — | določiti enotno razlago narave teh preverjanj, s tem da se zagotovi usklajeno izvajanje te zakonodaje Skupnosti o cestnem prometu. |
| --- | --- |

—

določiti enotno razlago narave teh preverjanj, s tem da se zagotovi usklajeno izvajanje te zakonodaje Skupnosti o cestnem prometu.

Veljavna zakonodaja določa preverjanje skupnega deleža, ki predstavlja najmanj 1 % delovnih dni (3); Komisija predlaga zvišanje standarda na raven, ki predstavlja izziv, hkrati pa je dosegljiva in bi močno izboljšala varnost v cestnem prometu.

Z uvedbo digitalnega tahografa bodo podatki lažje dostopni in bolj natančni; tako bodo države članice lahko povečale število in učinkovitost preverjanj na cesti in v prostorih podjetij vseh kategorij prevoza. Nadalje osnutek direktive obvezuje države članice, da zbirajo statistiko teh preverjanj in jo vsako leto predložijo Komisiji.

Druge nove določbe osnutka direktive so:

| — | podroben seznam elementov, ki se jih preverja na cesti in v prostorih, |
| --- | --- |

—

podroben seznam elementov, ki se jih preverja na cesti in v prostorih,

| — | povečanje števila dogovorjenih preverjanj med državami članicami, |
| --- | --- |

—

povečanje števila dogovorjenih preverjanj med državami članicami,

| — | uvedba organa za zvezo znotraj skupnosti, ki bo med drugim zagotavljal usklajenost dogovorjenih preverjanj, |
| --- | --- |

—

uvedba organa za zvezo znotraj skupnosti, ki bo med drugim zagotavljal usklajenost dogovorjenih preverjanj,

| — | pogostejša izmenjava podatkov, ki izhajajo iz rezultatov preverjanj, in poziv državam članicam k uvedbi sistema elektronske izmenjave podatkov, ter |
| --- | --- |

—

pogostejša izmenjava podatkov, ki izhajajo iz rezultatov preverjanj, in poziv državam članicam k uvedbi sistema elektronske izmenjave podatkov, ter

| — | uvedba sistemov ocenjevanja tveganosti za podjetja, skupaj z obveznostjo natančnejšega in intenzivnejšega preverjanja podjetij z visoko stopnjo tveganja. |
| --- | --- |

—

uvedba sistemov ocenjevanja tveganosti za podjetja, skupaj z obveznostjo natančnejšega in intenzivnejšega preverjanja podjetij z visoko stopnjo tveganja.

Osnutek direktive predvideva tudi oblikovanje smernic za izvajanje najboljših praks, skupnega usposabljanja ter izmenjavo obveščevalnih podatkov in izkušenj.

II.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

1.   Splošni del

Svet je mnenja, da njegovo skupno stališče v primerjavi s trenutno veljavno zakonodajo predvideva precejšnje dodatne koristi.

Ob upoštevanju postopne obnove več prevoznih podjetji - zaradi česar se bo postopno povečalo število vozil, opremljenih z digitalnim tahografom - bodo države članice uvedle sistem preverjanj, ki bo zagotovil, da se bo najkasneje leta 2011 preverjalo vsaj 3 % delovnih dni voznikov vozil, ki jih zajema ta osnutek direktive. Medtem ko je Komisija predvidela takojšnje povečanje števila preverjanj na 3 % delovnih dni z začetkom veljavnosti nove direktive, se je Svet odločil ta cilj doseči s postopnim povečanjem števila preverjanj z 1 % na 2 % s 1. januarjem 2009. Poleg tega je bila uvedena določba, ki dopušča povečanje minimalnega deleža na 4 % od januarja 2013, če bo iz statističnih podatkov razvidno, da je več kot 90 % preverjenih vozil opremljenih z digitalnim tahografom.

Da bi zagotovili primerno ravnovesje med preverjanji na cesti in v prostorih podjetij, skupno stališče vsebuje določbo, ki določa, da je od 1. januarja 2008 skupni delež preverjenih delovnih dni na cesti 30 % (minimalno) in skupni delež preverjenih delovnih dni v prostorih podjetij 50 % (minimalno).

Svet je zavrnil vključitev Direktive 2002/15/ES o delovnem času v okvir tega osnutka direktive, saj se je skušal osredotočiti na uveljavitev dejanskega časa vožnje in časa počitka. Poleg tega „delovnega časa“ z uporabo digitalnega tahografa ni mogoče zanesljivo preverjati, kar bi oteževalo izvajanje cestnih preverjanj.

2.   Spremembe, ki jih je predvidel Parlament

| — | Kar zadeva spremembe, ki jih je predvidel Parlament, je Svet lahko sprejel spremembo 27. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva spremembe, ki jih je predvidel Parlament, je Svet lahko sprejel spremembo 27.

| — | Spremembe 3 (prim. uvodno izjavo 4), 12, 21-22 (samo del, ki se nanaša na ”vrsto tahografa”) in 23 so bile delno sprejete.
  Kar zadeva spremembo 19 je Svet lahko sprejel zahtevo Parlamenta, naj se minimalno število delovnih dni preverjenih na cesti zmanjša na 15 %. V zvezi s tem naj se opomni, da je Svet določil število dni, ki se jih preverja v prostorih, na 25 % in uvedel prehodno obdobje (do 1. januarja 2008), v katerem bi se ta delež povečal na 30 % (za cestna preverjanja) oz. 50 % (za prostore podjetij).
  Svet tudi meni, naj vsebino spremembe 24 zajema člen 4.2(a). Kar zadeva spremembo 28, Svet meni, da je njen glavni namen že zajet v členih 4.6 in 6.4. Osnovno načelo spremembe 29 pa je že zajeto v členu 9 („sistem ocenjevanja tveganja“) skupnega stališča.
  V spremembi 42 je Svet na seznam v Prilogi I A dodal izraz „tedenski čas počitka“. |
| --- | --- |

—

Spremembe 3 (prim. uvodno izjavo 4), 12, 21-22 (samo del, ki se nanaša na ”vrsto tahografa”) in 23 so bile delno sprejete.

Kar zadeva spremembo 19 je Svet lahko sprejel zahtevo Parlamenta, naj se minimalno število delovnih dni preverjenih na cesti zmanjša na 15 %. V zvezi s tem naj se opomni, da je Svet določil število dni, ki se jih preverja v prostorih, na 25 % in uvedel prehodno obdobje (do 1. januarja 2008), v katerem bi se ta delež povečal na 30 % (za cestna preverjanja) oz. 50 % (za prostore podjetij).

Svet tudi meni, naj vsebino spremembe 24 zajema člen 4.2(a). Kar zadeva spremembo 28, Svet meni, da je njen glavni namen že zajet v členih 4.6 in 6.4. Osnovno načelo spremembe 29 pa je že zajeto v členu 9 („sistem ocenjevanja tveganja“) skupnega stališča.

V spremembi 42 je Svet na seznam v Prilogi I A dodal izraz „tedenski čas počitka“.

| — | Svet je zavrnil spremembe 7, 63, 18, 20, 25, 31, 39, 40, 41 in 66 pa tudi spremembe, ki so naštete spodaj, skupaj z dodatnimi pripombami:






  — | spremembe 1, 12, 15, 29, 34 in 36, ker je njihov namen razširiti okvir osnutka direktive. |
| --- | --- | --- |

—

Svet je zavrnil spremembe 7, 63, 18, 20, 25, 31, 39, 40, 41 in 66 pa tudi spremembe, ki so naštete spodaj, skupaj z dodatnimi pripombami:

—

spremembe 1, 12, 15, 29, 34 in 36, ker je njihov namen razširiti okvir osnutka direktive.

| — | Svet je zavrnil tudi vključitev opredelitve „voznika“ (spremembi 13-14) in določbe o vozilih iz tretjih držav (sprememba 16), ker meni, da bo ta zadeva zajeta v osnutku uredbe o času vožnje in času počitka („uredba o socialnem usklajevanju“ (4)); poleg tega so bile ustrezne določbe iz sprememb 32, 33, 35, 36, 37 in 38 prenesene v osnutek uredbe o času vožnje in času počitka („uredba o socialnem usklajevanju“) in zato tu ne veljajo več, |
| --- | --- |

—

Svet je zavrnil tudi vključitev opredelitve „voznika“ (spremembi 13-14) in določbe o vozilih iz tretjih držav (sprememba 16), ker meni, da bo ta zadeva zajeta v osnutku uredbe o času vožnje in času počitka („uredba o socialnem usklajevanju“ (4)); poleg tega so bile ustrezne določbe iz sprememb 32, 33, 35, 36, 37 in 38 prenesene v osnutek uredbe o času vožnje in času počitka („uredba o socialnem usklajevanju“) in zato tu ne veljajo več,

| — | spremembo 5, ker Svet meni, da člen 11 to vprašanje dovolj dobro pokriva, |
| --- | --- |

—

spremembo 5, ker Svet meni, da člen 11 to vprašanje dovolj dobro pokriva,

| — | spremembo 6, ker Svet meni, da ta določba spada v sklop predlaganega osnutka uredbe o času vožnje in času počitka, |
| --- | --- |

—

spremembo 6, ker Svet meni, da ta določba spada v sklop predlaganega osnutka uredbe o času vožnje in času počitka,

| — | spremembo 11, ker meni, da je ta zahteva že izražena v sklicevanju na Uredbo (EGS) 3820/85, |
| --- | --- |

—

spremembo 11, ker meni, da je ta zahteva že izražena v sklicevanju na Uredbo (EGS) 3820/85,

| — | spremembo 26, ker se je Svet odločil, da bo to zadevo prepustil presoji izvršiteljev, |
| --- | --- |

—

spremembo 26, ker se je Svet odločil, da bo to zadevo prepustil presoji izvršiteljev,

| — | spremembo 30, čeprav poudarja, da je manj daljnosežna določba zajeta v členu 13(b). |
| --- | --- |

—

spremembo 30, čeprav poudarja, da je manj daljnosežna določba zajeta v členu 13(b).

III.   SKLEP

Svet meni, da v smislu najpomembnejših „temeljnih določb“ osnutka direktive - ki se nanašajo na povečanje števila izvedenih preverjanj z 1 % na 3 % v naslednjih 6 letih in na določitev minimalnih deležev skupnega števila delovnih dni, preverjenih na cesti in v prostorih podjetij - ni opaznega večjega razhajanja mnenj Evropskega parlamenta in Sveta. Večina sprememb, ki jih je Svet zavrnil, je sedaj bodisi zajetih v osnutku uredbe o socialnem usklajevanju ali pa bi se zaradi njih preveč razširil okvir osnutka direktive. Ob upoštevanju navedenega Svet z veseljem pričakuje, da bo s Parlamentom v bližnji prihodnosti dosegel sporazum o tem osnutku direktive.

---

(1)  Dok. 8510/04 CODEC 567 TRANS 160 SOC 184.

(2)  UL C 241, 28.9.2004, str. 65.

(3)  prim. člen 2.2 Direktive Sveta 88/599/EGS z dne 23. novembra 1988 o standardnih postopkih nadzora nad izvajanjem Uredbe (EGS) št. 3820/85 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in Uredbe (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (UL L 325, 29.11.1988, str. 55).

(4)  prim. Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu, ki spreminja uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85 in 2135/98.

---

| 15.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 63/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

CE 63/11

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 12/2005,

ki ga je sprejel Svet dne 9. decembra 2004

z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. /2005 z dne ... o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98

(2005/C 63 E/02)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na področju cestnega prometa je Uredba Sveta (EGS) št. 3820/85 z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (3) skušala uskladiti pogoje konkurence med načini prevoza v notranjem prometu, zlasti v zvezi s sektorjem cestnega prevoza, ter izboljšati pogoje dela in varnost v cestnem prometu. Napredek na teh področjih je treba ohraniti in poglobiti. |
| --- | --- |

(1)

Na področju cestnega prometa je Uredba Sveta (EGS) št. 3820/85 z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (3) skušala uskladiti pogoje konkurence med načini prevoza v notranjem prometu, zlasti v zvezi s sektorjem cestnega prevoza, ter izboljšati pogoje dela in varnost v cestnem prometu. Napredek na teh področjih je treba ohraniti in poglobiti.

| (2) | Direktiva 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (4), od držav članic zahteva, da sprejmejo ukrepe, ki omejujejo najdaljši tedenski delovni čas voznega osebja. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (4), od držav članic zahteva, da sprejmejo ukrepe, ki omejujejo najdaljši tedenski delovni čas voznega osebja.

| (3) | Nastale so težave pri enotni razlagi, uporabi, izvajanju in spremljanju nekaterih določb Uredbe (EGS) št. 3820/85 glede časa vožnje, odmorov in časa počitka za voznike, ki opravljajo notranje in mednarodne prevoze znotraj Skupnosti, v vseh državah članicah, ker so pravila oblikovana preveč splošno. |
| --- | --- |

(3)

Nastale so težave pri enotni razlagi, uporabi, izvajanju in spremljanju nekaterih določb Uredbe (EGS) št. 3820/85 glede časa vožnje, odmorov in časa počitka za voznike, ki opravljajo notranje in mednarodne prevoze znotraj Skupnosti, v vseh državah članicah, ker so pravila oblikovana preveč splošno.

| (4) | Zaželeno je učinkovito in enotno izvrševanje teh določb, da se doseže njihove cilje in da se uporabe pravil ne spravi na slab glas. Zato so potrebna jasnejša in enostavnejša pravila, ki jih bodo sektor cestnega prevoza in nadzorni organi lažje razumeli, razlagali in uporabljali. |
| --- | --- |

(4)

Zaželeno je učinkovito in enotno izvrševanje teh določb, da se doseže njihove cilje in da se uporabe pravil ne spravi na slab glas. Zato so potrebna jasnejša in enostavnejša pravila, ki jih bodo sektor cestnega prevoza in nadzorni organi lažje razumeli, razlagali in uporabljali.

| (5) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi glede delovnih pogojev, ne smejo posegati v pravico socialnih partnerjev, da s kolektivnimi pogajanji ali kako drugače sprejmejo za delavce ugodnejše določbe. |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi glede delovnih pogojev, ne smejo posegati v pravico socialnih partnerjev, da s kolektivnimi pogajanji ali kako drugače sprejmejo za delavce ugodnejše določbe.

| (6) | Zaželeno je jasno opredeliti področje uporabe te uredbe s tem da se natančno določi glavne kategorije vozil, ki jih ta uredba vključuje. |
| --- | --- |

(6)

Zaželeno je jasno opredeliti področje uporabe te uredbe s tem da se natančno določi glavne kategorije vozil, ki jih ta uredba vključuje.

| (7) | Ta uredba se uporablja za prevoz po cesti, ki se opravlja bodisi izključno znotraj Skupnosti, bodisi med Skupnostjo, Švico in državami pogodbenicami Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba se uporablja za prevoz po cesti, ki se opravlja bodisi izključno znotraj Skupnosti, bodisi med Skupnostjo, Švico in državami pogodbenicami Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru.

| (8) | Določbe Evropskega sporazuma o delu posadk vozil, ki opravljajo mednarodni cestni prevoz, z dne 1. julija 1970 (AETR), kakor je bil spremenjen, je treba še naprej uporabljati za prevoz blaga in potnikov po cesti z vozili, registriranimi v kateri koli državi članici ali državi, ki je pogodbenica AETR, za celotno vožnjo, če ta vožnja poteka med Skupnostjo in tretjo državo, razen Švico, in državami pogodbenicami Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru, ali prek teh držav. |
| --- | --- |

(8)

Določbe Evropskega sporazuma o delu posadk vozil, ki opravljajo mednarodni cestni prevoz, z dne 1. julija 1970 (AETR), kakor je bil spremenjen, je treba še naprej uporabljati za prevoz blaga in potnikov po cesti z vozili, registriranimi v kateri koli državi članici ali državi, ki je pogodbenica AETR, za celotno vožnjo, če ta vožnja poteka med Skupnostjo in tretjo državo, razen Švico, in državami pogodbenicami Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru, ali prek teh držav.

| (9) | V primeru cestnega prevoza z vozili, registriranimi v tretji državi, ki ni pogodbenica AETR, se določbe AETR uporabljajo za tisti del prevoza, ki poteka znotraj Skupnosti ali znotraj držav, ki so pogodbenice AETR. |
| --- | --- |

(9)

V primeru cestnega prevoza z vozili, registriranimi v tretji državi, ki ni pogodbenica AETR, se določbe AETR uporabljajo za tisti del prevoza, ki poteka znotraj Skupnosti ali znotraj držav, ki so pogodbenice AETR.

| (10) | Ker spada predmet urejanja AETR na področje uporabe te uredbe, je Skupnost pristojna za pogajanja in sklenitev sporazuma. |
| --- | --- |

(10)

Ker spada predmet urejanja AETR na področje uporabe te uredbe, je Skupnost pristojna za pogajanja in sklenitev sporazuma.

| (11) | Če sprememba notranjih pravil Skupnosti iz zadevnega področja zahteva ustrezno spremembo AETR, države članice sodelujejo pri čimprejšnji pripravi take spremembe AETR v skladu s postopkom, določenim v zadevnem sporazumu. |
| --- | --- |

(11)

Če sprememba notranjih pravil Skupnosti iz zadevnega področja zahteva ustrezno spremembo AETR, države članice sodelujejo pri čimprejšnji pripravi take spremembe AETR v skladu s postopkom, določenim v zadevnem sporazumu.

| (12) | Seznam izjem je treba posodobiti tako, da odraža razvoj v sektorju cestnega prevoza v predhodnih devetnajstih letih. |
| --- | --- |

(12)

Seznam izjem je treba posodobiti tako, da odraža razvoj v sektorju cestnega prevoza v predhodnih devetnajstih letih.

| (13) | Podati je treba popolne opredelitve ključnih izrazov za poenostavitev razlage in zagotovitev enotne uporabe te uredbe. Opredelitev tedna v tej uredbi voznikom ne preprečuje začetka opravljanja dela na kateri koli dan v tednu. |
| --- | --- |

(13)

Podati je treba popolne opredelitve ključnih izrazov za poenostavitev razlage in zagotovitev enotne uporabe te uredbe. Opredelitev tedna v tej uredbi voznikom ne preprečuje začetka opravljanja dela na kateri koli dan v tednu.

| (14) | Za zagotovitev učinkovitega izvrševanja je bistveno, da se lahko ustrezni organi pri opravljanju cestnih preverjanj in po prehodnem obdobju prepričajo, da sta se vozni čas in čas počitka ustrezno upoštevala na dan preverjanja in v predhodnih 28 dneh. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev učinkovitega izvrševanja je bistveno, da se lahko ustrezni organi pri opravljanju cestnih preverjanj in po prehodnem obdobju prepričajo, da sta se vozni čas in čas počitka ustrezno upoštevala na dan preverjanja in v predhodnih 28 dneh.

| (15) | Temeljna pravila o času vožnje je treba razjasniti in poenostaviti, da se omogoči učinkovito in enotno izvrševanje s pomočjo digitalnega tahografa, kot je določeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (5) in v tej uredbi. Poleg tega si nadzorni organi držav članic prek stalnega odbora prizadevajo doseči skupno stališče o izvajanju te uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Temeljna pravila o času vožnje je treba razjasniti in poenostaviti, da se omogoči učinkovito in enotno izvrševanje s pomočjo digitalnega tahografa, kot je določeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (5) in v tej uredbi. Poleg tega si nadzorni organi držav članic prek stalnega odbora prizadevajo doseči skupno stališče o izvajanju te uredbe.

| (16) | Po pravilih Uredbe (EGS) št. 3820/85 se je izkazalo, da je mogoče načrtovati dnevne čase vožnje in odmore, ki vozniku omogočijo, da vozi predolgo brez polnega odmora, s čimer se zmanjša varnost v cestnem prometu in poslabšajo pogoji dela voznika. Zato je primerno zagotoviti, da so deljeni odmori določeni tako, da se preprečijo zlorabe. |
| --- | --- |

(16)

Po pravilih Uredbe (EGS) št. 3820/85 se je izkazalo, da je mogoče načrtovati dnevne čase vožnje in odmore, ki vozniku omogočijo, da vozi predolgo brez polnega odmora, s čimer se zmanjša varnost v cestnem prometu in poslabšajo pogoji dela voznika. Zato je primerno zagotoviti, da so deljeni odmori določeni tako, da se preprečijo zlorabe.

| (17) | Cilj te uredbe je izboljšati socialne razmere za zaposlene, za katere velja ta uredba, kot tudi izboljšati splošno varnost v cestnem prometu. To bo doseženo z določbami, ki se nanašajo na najdaljši čas vožnje na dan, na teden in za obdobje dveh zaporednih tednov, določbo, ki voznika obvezuje, da si vzame redni tedenski čas počitka vsaj enkrat v dveh zaporednih tednih, in določbami, ki predpisujejo, da dnevni čas počitka ne sme biti v nobenem primeru krajši od neprekinjenega obdobja devetih ur. Ker te določbe zagotavljajo ustrezen počitek, ob hkratnem upoštevanju izkušenj s praksami izvrševanja v zadnjih letih, sistem nadomestil za skrajšani dnevni časa počitka ni več potreben. |
| --- | --- |

(17)

Cilj te uredbe je izboljšati socialne razmere za zaposlene, za katere velja ta uredba, kot tudi izboljšati splošno varnost v cestnem prometu. To bo doseženo z določbami, ki se nanašajo na najdaljši čas vožnje na dan, na teden in za obdobje dveh zaporednih tednov, določbo, ki voznika obvezuje, da si vzame redni tedenski čas počitka vsaj enkrat v dveh zaporednih tednih, in določbami, ki predpisujejo, da dnevni čas počitka ne sme biti v nobenem primeru krajši od neprekinjenega obdobja devetih ur. Ker te določbe zagotavljajo ustrezen počitek, ob hkratnem upoštevanju izkušenj s praksami izvrševanja v zadnjih letih, sistem nadomestil za skrajšani dnevni časa počitka ni več potreben.

| (18) | Mnogi cestni prevozi znotraj Skupnosti na nekaterih delih vožnje vključujejo prevoz s trajektom ali po železnici. Zato je treba za take prevoze določiti jasne in primerne določbe o dnevnem času počitka in odmorih. |
| --- | --- |

(18)

Mnogi cestni prevozi znotraj Skupnosti na nekaterih delih vožnje vključujejo prevoz s trajektom ali po železnici. Zato je treba za take prevoze določiti jasne in primerne določbe o dnevnem času počitka in odmorih.

| (19) | Glede na povečanje čezmejnega prevoza blaga in potnikov je zaradi varnosti v cestnem prometu ter povečanega izvrševanja cestnih preverjanj in preverjanj v prostorih podjetij zaželeno, da se uredijo vozni čas, čas počitka in odmori v drugih državah članicah ali tretjih državah, in ugotovi, ali so se ustrezna pravila popolnoma in ustrezno upoštevala. |
| --- | --- |

(19)

Glede na povečanje čezmejnega prevoza blaga in potnikov je zaradi varnosti v cestnem prometu ter povečanega izvrševanja cestnih preverjanj in preverjanj v prostorih podjetij zaželeno, da se uredijo vozni čas, čas počitka in odmori v drugih državah članicah ali tretjih državah, in ugotovi, ali so se ustrezna pravila popolnoma in ustrezno upoštevala.

| (20) | Odgovornost prevoznih podjetij velja vsaj za prevozna podjetja, ki so pravne ali fizične osebe, in ne sme izključevati postopkov zoper fizične osebe, ki so storilci, pobudniki ali soudeleženci pri kršitvah te uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Odgovornost prevoznih podjetij velja vsaj za prevozna podjetja, ki so pravne ali fizične osebe, in ne sme izključevati postopkov zoper fizične osebe, ki so storilci, pobudniki ali soudeleženci pri kršitvah te uredbe.

| (21) | Vozniki, ki delajo za več prevoznih podjetij, morajo vsem podjetjem predložiti ustrezne informacije in jim tako omogočiti izpolnitev njihovih obveznosti po tej uredbi. |
| --- | --- |

(21)

Vozniki, ki delajo za več prevoznih podjetij, morajo vsem podjetjem predložiti ustrezne informacije in jim tako omogočiti izpolnitev njihovih obveznosti po tej uredbi.

| (22) | Za spodbujanje socialnega napredka in izboljšanja varnosti v cestnem prometu mora vsaka država članica ohraniti pravico do sprejemanja nekaterih ustreznih ukrepov. |
| --- | --- |

(22)

Za spodbujanje socialnega napredka in izboljšanja varnosti v cestnem prometu mora vsaka država članica ohraniti pravico do sprejemanja nekaterih ustreznih ukrepov.

| (23) | Nacionalna odstopanja morajo odražati spremembe v sektorju cestnega prevoza in biti omejena na tiste elemente, ki sedaj niso izpostavljeni konkurenčnim pritiskom. |
| --- | --- |

(23)

Nacionalna odstopanja morajo odražati spremembe v sektorju cestnega prevoza in biti omejena na tiste elemente, ki sedaj niso izpostavljeni konkurenčnim pritiskom.

| (24) | Države članice morajo določiti pravila za vozila, ki se uporabljajo za prevoz potnikov v linijskih prevozih, če linija ni daljša od 50 km. Ta pravila morajo zagotoviti ustrezno zaščito glede dovoljenega časa vožnje in obveznih odmorov ter časov počitka. |
| --- | --- |

(24)

Države članice morajo določiti pravila za vozila, ki se uporabljajo za prevoz potnikov v linijskih prevozih, če linija ni daljša od 50 km. Ta pravila morajo zagotoviti ustrezno zaščito glede dovoljenega časa vožnje in obveznih odmorov ter časov počitka.

| (25) | Za učinkovito izvrševanje je zaželeno, da se vse redne notranje in mednarodne prevoze potnikov preverja z uporabo standardne nadzorne naprave. |
| --- | --- |

(25)

Za učinkovito izvrševanje je zaželeno, da se vse redne notranje in mednarodne prevoze potnikov preverja z uporabo standardne nadzorne naprave.

| (26) | Države članice morajo določiti pravila za kazni, ki se uporabijo za kršitve te uredbe, in zagotoviti njihovo izvajanje. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne, odvračilne in nediskriminatorne. Možnost izločitve vozila iz prometa v primeru resnih kršitev je prav tako treba vključiti v skupno vrsto ukrepov, ki jih lahko sprejmejo države članice. Določbe iz te uredbe, ki se nanašajo na kazni ali postopke, ne bi smele vplivati na nacionalne predpise o dokaznem bremenu. |
| --- | --- |

(26)

Države članice morajo določiti pravila za kazni, ki se uporabijo za kršitve te uredbe, in zagotoviti njihovo izvajanje. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne, odvračilne in nediskriminatorne. Možnost izločitve vozila iz prometa v primeru resnih kršitev je prav tako treba vključiti v skupno vrsto ukrepov, ki jih lahko sprejmejo države članice. Določbe iz te uredbe, ki se nanašajo na kazni ali postopke, ne bi smele vplivati na nacionalne predpise o dokaznem bremenu.

| (27) | Za jasno in učinkovito izvrševanje je zaželeno zagotoviti enotne določbe o odgovornosti prevoznih podjetij in voznikov za kršitve te uredbe. Ta odgovornost lahko povzroči kazenske, civilne ali upravne kazni, glede na državo članico. |
| --- | --- |

(27)

Za jasno in učinkovito izvrševanje je zaželeno zagotoviti enotne določbe o odgovornosti prevoznih podjetij in voznikov za kršitve te uredbe. Ta odgovornost lahko povzroči kazenske, civilne ali upravne kazni, glede na državo članico.

| (28) | Ker cilja te uredbe, in sicer določitve jasnih skupnih pravil o času vožnje, odmorov in času počitka za voznike v cestnem prometu, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ga je zaradi potrebe po usklajenem ukrepanju lažje doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načeloma subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(28)

Ker cilja te uredbe, in sicer določitve jasnih skupnih pravil o času vožnje, odmorov in času počitka za voznike v cestnem prometu, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ga je zaradi potrebe po usklajenem ukrepanju lažje doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načeloma subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (29) | Ukrepe za izvajanje te uredbe naj se sprejme v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6). |
| --- | --- |

(29)

Ukrepe za izvajanje te uredbe naj se sprejme v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6).

| (30) | Uredbo (EGS) št. 3821/85 je treba spremeniti, da bi razjasnili posebne obveznosti prevoznih podjetij in voznikov, spodbujati pravno varnost in olajšati izvrševanje omejitev časa vožnje in časa počitka pri cestnih preverjanjih. |
| --- | --- |

(30)

Uredbo (EGS) št. 3821/85 je treba spremeniti, da bi razjasnili posebne obveznosti prevoznih podjetij in voznikov, spodbujati pravno varnost in olajšati izvrševanje omejitev časa vožnje in časa počitka pri cestnih preverjanjih.

| (31) | Uredbo (EGS) št. 3821/85 je treba prav tako spremeniti, da bi zagotovili pravno varnost v zvezi z novimi datumi za uvedbo digitalnega tahografa in razpoložljivost vozniških kartic. |
| --- | --- |

(31)

Uredbo (EGS) št. 3821/85 je treba prav tako spremeniti, da bi zagotovili pravno varnost v zvezi z novimi datumi za uvedbo digitalnega tahografa in razpoložljivost vozniških kartic.

| (32) | Uredbo (EGS) št. 3820/85 je treba zaradi jasnosti in racionalizacije razveljaviti in nadomestiti s to uredbo – |
| --- | --- |

(32)

Uredbo (EGS) št. 3820/85 je treba zaradi jasnosti in racionalizacije razveljaviti in nadomestiti s to uredbo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Uvodne določbe

Člen 1

Ta uredba določa pravila o času vožnje, odmorih in času počitka za voznike, ki opravljajo prevoz blaga in potnikov po cesti, za uskladitev pogojev konkurence med vrstami prevoza v notranjem prometu, zlasti glede na cestni sektor, ter za izboljšanje pogojev dela in varnosti v cestnem prometu. Cilj določb te uredbe je tudi pospeševati boljše spremljanje in prakso izvrševanja držav članic ter boljšo delovno prakso v sektorju cestnega prevoza.

Člen 2

1.   Ta uredba se uporablja za prevoz po cesti:

| (a) | blaga, kjer največja dovoljena masa vozil, skupaj s kakršnim koli priklopnikom ali polpriklopnikom, presega 3,5 tone; ali |
| --- | --- |

(a)

blaga, kjer največja dovoljena masa vozil, skupaj s kakršnim koli priklopnikom ali polpriklopnikom, presega 3,5 tone; ali

| (b) | potnikov z vozili, ki so zaradi svoje konstrukcije ali stalne opreme primerna za prevoz več kot devetih oseb, skupaj z voznikom, in so temu tudi namenjena. |
| --- | --- |

(b)

potnikov z vozili, ki so zaradi svoje konstrukcije ali stalne opreme primerna za prevoz več kot devetih oseb, skupaj z voznikom, in so temu tudi namenjena.

2.   Ta uredba se uporablja ne glede na državo, kjer je vozilo registrirano, za prevoz po cesti, ki se opravlja:

| (a) | izključno znotraj Skupnosti; in |
| --- | --- |

(a)

izključno znotraj Skupnosti; in

| (b) | med Skupnostjo, Švico in državami pogodbenicami Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru. |
| --- | --- |

(b)

med Skupnostjo, Švico in državami pogodbenicami Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru.

3.   Evropski sporazum o delu posadk na vozilih, ki opravljajo mednarodni cestni prevoz (AETR), se uporablja namesto te uredbe za mednarodne cestne prevoze, ki se delno opravljajo zunaj območij, navedenih v odstavku 2, za:

| (a) | vozila, registrirana v Skupnosti ali državah, ki so pogodbenice AETR, za celotno vožnjo; |
| --- | --- |

(a)

vozila, registrirana v Skupnosti ali državah, ki so pogodbenice AETR, za celotno vožnjo;

| (b) | vozila, registrirana v tretji državi, ki ni pogodbenica AETR, samo za del vožnje po ozemlju Skupnosti ali držav, ki so pogodbenice AETR. |
| --- | --- |

(b)

vozila, registrirana v tretji državi, ki ni pogodbenica AETR, samo za del vožnje po ozemlju Skupnosti ali držav, ki so pogodbenice AETR.

Člen 3

Ta uredba se ne uporablja za prevoz po cesti z:

| (a) | vozili za prevoz potnikov v linijskih prevozih, če linija ni daljša od 50 kilometrov; |
| --- | --- |

(a)

vozili za prevoz potnikov v linijskih prevozih, če linija ni daljša od 50 kilometrov;

| (b) | vozili z največjo dovoljeno hitrostjo, ki ne presega 30 kilometrov na uro; |
| --- | --- |

(b)

vozili z največjo dovoljeno hitrostjo, ki ne presega 30 kilometrov na uro;

| (c) | vozili, ki jih imajo v lasti ali v najemu brez voznika oborožene sile, civilna zaščita, gasilci in sile, odgovorne za vzdrževanje javnega reda, če se prevoz opravlja kot posledica nalog, dodeljenih tem silam, in je pod njihovim nadzorom; |
| --- | --- |

(c)

vozili, ki jih imajo v lasti ali v najemu brez voznika oborožene sile, civilna zaščita, gasilci in sile, odgovorne za vzdrževanje javnega reda, če se prevoz opravlja kot posledica nalog, dodeljenih tem silam, in je pod njihovim nadzorom;

| (d) | vozili, ki se uporabljajo v nujnih primerih ali reševalnih akcijah; |
| --- | --- |

(d)

vozili, ki se uporabljajo v nujnih primerih ali reševalnih akcijah;

| (e) | specializiranimi vozili, ki se uporabljajo za medicinske namene; |
| --- | --- |

(e)

specializiranimi vozili, ki se uporabljajo za medicinske namene;

| (f) | vozili, ki so specializirana za vleko vozil v okvari in delujejo v oddaljenosti 100 kilometrov od svoje baze; |
| --- | --- |

(f)

vozili, ki so specializirana za vleko vozil v okvari in delujejo v oddaljenosti 100 kilometrov od svoje baze;

| (g) | vozili, s katerimi se opravljajo preizkusne vožnje za namene tehničnega razvoja, popravila ali vzdrževanja, ter novimi ali predelanimi vozili, ki še niso bila dana v uporabo; |
| --- | --- |

(g)

vozili, s katerimi se opravljajo preizkusne vožnje za namene tehničnega razvoja, popravila ali vzdrževanja, ter novimi ali predelanimi vozili, ki še niso bila dana v uporabo;

| (h) | vozili ali kombinacijami vozil z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 7,5 ton in se uporabljajo za nekomercialni prevoz blaga; |
| --- | --- |

(h)

vozili ali kombinacijami vozil z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 7,5 ton in se uporabljajo za nekomercialni prevoz blaga;

| (i) | komercialnimi vozili, ki imajo zgodovinski status v skladu z zakonodajo države članice, v kateri se vozijo, in ki se uporabljajo za nekomercialni prevoz potnikov ali blaga. |
| --- | --- |

(i)

komercialnimi vozili, ki imajo zgodovinski status v skladu z zakonodajo države članice, v kateri se vozijo, in ki se uporabljajo za nekomercialni prevoz potnikov ali blaga.

Člen 4

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „prevoz po cesti“ pomeni vsako vožnjo naloženega ali praznega vozila za prevoz potnikov ali blaga, ki v celoti ali delno poteka po javnih cestah; |
| --- | --- |

(a)

„prevoz po cesti“ pomeni vsako vožnjo naloženega ali praznega vozila za prevoz potnikov ali blaga, ki v celoti ali delno poteka po javnih cestah;

| (b) | „vozilo“ pomeni motorno vozilo, vlečno vozilo, priklopnik ali polpriklopnik ali kombinacijo teh vozil, ki so opredeljena na naslednji način:






  — | „motorno vozilo“: vsako vozilo z močjo lastnega motorja, ki vozi po cesti, razen tirnega vozila, in ki se običajno uporablja za prevoz potnikov ali blaga, |
| --- | --- | --- |

(b)

„vozilo“ pomeni motorno vozilo, vlečno vozilo, priklopnik ali polpriklopnik ali kombinacijo teh vozil, ki so opredeljena na naslednji način:

—

„motorno vozilo“: vsako vozilo z močjo lastnega motorja, ki vozi po cesti, razen tirnega vozila, in ki se običajno uporablja za prevoz potnikov ali blaga,

| — | „vlečno vozilo“: vsako vozilo z močjo lastnega motorja, ki vozi po cesti, razen tirnega vozila, in je posebej konstruirano za vleko, potiskanje ali premikanje priklopnikov, polpriklopnikov, orodij ali strojev, |
| --- | --- |

—

„vlečno vozilo“: vsako vozilo z močjo lastnega motorja, ki vozi po cesti, razen tirnega vozila, in je posebej konstruirano za vleko, potiskanje ali premikanje priklopnikov, polpriklopnikov, orodij ali strojev,

| — | „priklopnik“: vsako vozilo, ki je konstruirano za priklop na motorno ali vlečno vozilo, |
| --- | --- |

—

„priklopnik“: vsako vozilo, ki je konstruirano za priklop na motorno ali vlečno vozilo,

| — | „polpriklopnik“: priklopno vozilo brez sprednje osi, ki je priklopljeno tako, da bistveni del njegove teže in teže tovora nosi vlečno ali motorno vozilo; |
| --- | --- |

—

„polpriklopnik“: priklopno vozilo brez sprednje osi, ki je priklopljeno tako, da bistveni del njegove teže in teže tovora nosi vlečno ali motorno vozilo;

| (c) | „voznik“ pomeni vsako osebo, ki vozi vozilo, četudi le za krajši čas, ali je v vozilu, da je po potrebi na voljo za vožnjo; |
| --- | --- |

(c)

„voznik“ pomeni vsako osebo, ki vozi vozilo, četudi le za krajši čas, ali je v vozilu, da je po potrebi na voljo za vožnjo;

| (d) | „odmor“ pomeni vsako obdobje, v katerem voznik ne sme voziti ali opravljati katerega koli drugega dela in ki je namenjeno izključno za oddih; |
| --- | --- |

(d)

„odmor“ pomeni vsako obdobje, v katerem voznik ne sme voziti ali opravljati katerega koli drugega dela in ki je namenjeno izključno za oddih;

| (e) | „drugo delo“ pomeni vse dejavnosti, ki so opredeljene kot delovni čas v členu 3(a) Direktive 2002/15/ES, razen vožnje, in katero koli delo za istega ali drugega delodajalca v sektorju prevoza ali zunaj njega; |
| --- | --- |

(e)

„drugo delo“ pomeni vse dejavnosti, ki so opredeljene kot delovni čas v členu 3(a) Direktive 2002/15/ES, razen vožnje, in katero koli delo za istega ali drugega delodajalca v sektorju prevoza ali zunaj njega;

| (f) | „počitek“ pomeni vsako neprekinjeno obdobje, v katerem lahko voznik svobodno razpolaga s svojim časom; |
| --- | --- |

(f)

„počitek“ pomeni vsako neprekinjeno obdobje, v katerem lahko voznik svobodno razpolaga s svojim časom;

| (g) | „dnevni čas počitka“ pomeni dnevno obdobje, v katerem lahko voznik svobodno razpolaga s svojim časom in zajema „redni dnevni čas počitka“ ali „skrajšani dnevni čas počitka“;






  — | „redni dnevni čas počitka“ pomeni vsako neprekinjeno obdobje počitka, ki traja vsaj 11 ur. Druga možnost je, da se ta redni dnevni čas počitka izkoristi v dveh obdobjih, od katerih mora biti prvo neprekinjeno obdobje, ki traja vsaj 3 ure, drugo pa neprekinjeno obdobje, ki traja vsaj 9 ur, |
| --- | --- | --- |

(g)

„dnevni čas počitka“ pomeni dnevno obdobje, v katerem lahko voznik svobodno razpolaga s svojim časom in zajema „redni dnevni čas počitka“ ali „skrajšani dnevni čas počitka“;

—

„redni dnevni čas počitka“ pomeni vsako neprekinjeno obdobje počitka, ki traja vsaj 11 ur. Druga možnost je, da se ta redni dnevni čas počitka izkoristi v dveh obdobjih, od katerih mora biti prvo neprekinjeno obdobje, ki traja vsaj 3 ure, drugo pa neprekinjeno obdobje, ki traja vsaj 9 ur,

| — | „skrajšani dnevni čas počitka“ pomeni vsako neprekinjeno obdobje počitka, ki traja vsaj 9 ur, vendar manj kot 11 ur; |
| --- | --- |

—

„skrajšani dnevni čas počitka“ pomeni vsako neprekinjeno obdobje počitka, ki traja vsaj 9 ur, vendar manj kot 11 ur;

| (h) | „tedenski čas počitka“ pomeni vsako neprekinjeno obdobje počitka, v katerem lahko voznik svobodno razpolaga s svojim časom in zajema „redni tedenski čas počitka“ ali „skrajšani tedenski čas počitka“;






  — | „redni tedenski čas počitka“ pomeni vsako neprekinjeno obdobje počitka, ki traja vsaj 45 ur, |
| --- | --- | --- |

(h)

„tedenski čas počitka“ pomeni vsako neprekinjeno obdobje počitka, v katerem lahko voznik svobodno razpolaga s svojim časom in zajema „redni tedenski čas počitka“ ali „skrajšani tedenski čas počitka“;

—

„redni tedenski čas počitka“ pomeni vsako neprekinjeno obdobje počitka, ki traja vsaj 45 ur,

| — | „skrajšani tedenski čas počitka“ pomeni vsako neprekinjeno obdobje počitka, ki traja manj kot 45 ur in ki se lahko ob upoštevanju pogojev iz člena 8(6) skrajša na najmanj 24 zaporednih ur; |
| --- | --- |

—

„skrajšani tedenski čas počitka“ pomeni vsako neprekinjeno obdobje počitka, ki traja manj kot 45 ur in ki se lahko ob upoštevanju pogojev iz člena 8(6) skrajša na najmanj 24 zaporednih ur;

| (i) | „teden“ pomeni obdobje od ponedeljka od 00.00 ure do nedelje do 24.00 ure; |
| --- | --- |

(i)

„teden“ pomeni obdobje od ponedeljka od 00.00 ure do nedelje do 24.00 ure;

| (j) | „dnevni čas vožnje“ pomeni skupni čas vožnje med koncem enega dnevnega časa počitka in začetkom naslednjega dnevnega časa počitka ali med dnevnim časom počitka in tedenskim časom počitka; |
| --- | --- |

(j)

„dnevni čas vožnje“ pomeni skupni čas vožnje med koncem enega dnevnega časa počitka in začetkom naslednjega dnevnega časa počitka ali med dnevnim časom počitka in tedenskim časom počitka;

| (k) | „tedenski čas vožnje“ pomeni skupni čas vožnje v enem tednu; |
| --- | --- |

(k)

„tedenski čas vožnje“ pomeni skupni čas vožnje v enem tednu;

| (l) | „največja dovoljena masa“ pomeni največjo dovoljeno obratovalno maso polno naloženega vozila; |
| --- | --- |

(l)

„največja dovoljena masa“ pomeni največjo dovoljeno obratovalno maso polno naloženega vozila;

| (m) | „linijski prevozi potnikov“ pomenijo notranje in mednarodne prevoze, kot so določeni v členu 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 684/92 z dne 16. marca 1992 o skupnih pravilih za mednarodni avtobusni prevoz potnikov (7); |
| --- | --- |

(m)

„linijski prevozi potnikov“ pomenijo notranje in mednarodne prevoze, kot so določeni v členu 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 684/92 z dne 16. marca 1992 o skupnih pravilih za mednarodni avtobusni prevoz potnikov (7);

| (n) | „vožnja z več vozniki“ pomeni situacijo, v kateri voznik sodeluje pri vožnji z več vozniki, če je v obdobjih vožnje med katerima koli dvema zaporednima dnevnima časoma počitka ali med dnevnim časom počitka in tedenskim časom počitka v vozilu še vsaj en voznik, ki vozi. Za prvo uro vožnje z več vozniki je prisotnost drugega voznika neobvezna, za preostanek obdobja pa obvezna; |
| --- | --- |

(n)

„vožnja z več vozniki“ pomeni situacijo, v kateri voznik sodeluje pri vožnji z več vozniki, če je v obdobjih vožnje med katerima koli dvema zaporednima dnevnima časoma počitka ali med dnevnim časom počitka in tedenskim časom počitka v vozilu še vsaj en voznik, ki vozi. Za prvo uro vožnje z več vozniki je prisotnost drugega voznika neobvezna, za preostanek obdobja pa obvezna;

| (o) | „prevozno podjetje“ je vsaka fizična oseba, pravna oseba, združenje ali skupina oseb brez pravne osebnosti, ki dela za zaslužek ali ne, ali vsak uradni organ, ki ima lahko lastno pravno osebnost ali je odvisen od določenega organa oblasti, ki ima pravno osebnost, ki opravlja prevoz po cesti bodisi za najem in plačilo bodisi za svoj račun; |
| --- | --- |

(o)

„prevozno podjetje“ je vsaka fizična oseba, pravna oseba, združenje ali skupina oseb brez pravne osebnosti, ki dela za zaslužek ali ne, ali vsak uradni organ, ki ima lahko lastno pravno osebnost ali je odvisen od določenega organa oblasti, ki ima pravno osebnost, ki opravlja prevoz po cesti bodisi za najem in plačilo bodisi za svoj račun;

| (p) | „čas vožnje“ je celotni čas vožnje od trenutka, ko voznik začne z vožnjo po času počitka ali predpisanem odmoru, do začetka časa počitka ali predpisanega odmora. Čas vožnje je lahko neprekinjen ali prekinjen; |
| --- | --- |

(p)

„čas vožnje“ je celotni čas vožnje od trenutka, ko voznik začne z vožnjo po času počitka ali predpisanem odmoru, do začetka časa počitka ali predpisanega odmora. Čas vožnje je lahko neprekinjen ali prekinjen;

| (q) | „predpisani odmor“ je neprekinjeni odmor, ki traja najmanj petnajst minut, vsaj pet minut na pol ure ali del tega skupnega časa vožnje v času, ko se začne predpisani odmor. |
| --- | --- |

(q)

„predpisani odmor“ je neprekinjeni odmor, ki traja najmanj petnajst minut, vsaj pet minut na pol ure ali del tega skupnega časa vožnje v času, ko se začne predpisani odmor.

POGLAVJE II

Posadke, čas vožnje, odmori in čas počitka

Člen 5

1.   Najnižja starost voznikov je 18 let.

2.   Najnižja starost sovoznikov je 18 let. Vendar pa lahko države članice znižajo najnižjo starost sovoznikov na 16 let, pod pogojem da:

| (a) | se prevoz po cesti opravlja znotraj območja ene države članice znotraj polmera 50 kilometrov od kraja, kjer je vozilo bazirano, vključno z lokalnimi upravnimi območji, katerih središče je znotraj tega polmera; |
| --- | --- |

(a)

se prevoz po cesti opravlja znotraj območja ene države članice znotraj polmera 50 kilometrov od kraja, kjer je vozilo bazirano, vključno z lokalnimi upravnimi območji, katerih središče je znotraj tega polmera;

| (b) | je znižanje namenjeno poklicnemu usposabljanju; in |
| --- | --- |

(b)

je znižanje namenjeno poklicnemu usposabljanju; in

| (c) | je tako ravnanje v skladu z omejitvami, ki jih določajo nacionalna pravila države članice v zvezi z zaposlovanjem. |
| --- | --- |

(c)

je tako ravnanje v skladu z omejitvami, ki jih določajo nacionalna pravila države članice v zvezi z zaposlovanjem.

Člen 6

1.   Dnevni čas vožnje ne presega devet ur.

Vendar pa se v enem tednu dnevni čas vožnje lahko največ dvakrat podaljša do največ 10 ur.

2.   Tedenski čas vožnje ne presega 56 ur in ne povzroči prekoračitve najdaljšega tedenskega delovnega časa, kot je določen v Direktivi 2002/15/ES.

3.   Skupni čas vožnje katerih koli dveh zaporednih tednov ne presega 90 ur.

4.   Dnevni in tedenski čas vožnje vključujeta ves čas vožnje na območju Skupnosti ali tretje države.

5.   Voznik kot „drugo delo“ zapiše vsak čas prebit, kakor je opisano v členu 4(e), kot tudi vsak čas, porabljen za vožnjo vozila, ki se uporablja za komercialne dejavnosti, ki ne spadajo na področje uporabe te uredbe, in zapiše ves „čas razpoložljivosti“, kakor je opredeljen v členu 15(3)(c) Uredbe (EGS) št. 3821/85, od svojega zadnjega dnevnega ali tedenskega časa počitka. Ti zapisi se vnesejo ročno na tahografski vložek, izpisek ali z uporabo naprave za ročno vnašanje v tahograf.

Člen 7

Po štirih urah in pol vožnje ima voznik najmanj 45-minutni neprekinjeni odmor, razen če ne začne s časom počitka.

Najkrajši predpisani odmor, ki ustreza vsakemu možnemu času vožnje, je naveden v spodnji tabeli:

| Čas vožnje | Najkrajši predpisani odmor |
| --- | --- |
| 0–90 minut | 15 minut |
| 91–120 minut | 20 minut |
| 121–150 minut | 25 minut |
| 151–180 minut | 30 minut |
| 181–210 minut | 35 minut |
| 211–240 minut | 40 minut |
| 241–270 minut (največ) | 45 minut |

Čas vožnje

Najkrajši predpisani odmor

0–90 minut

15 minut

91–120 minut

20 minut

121–150 minut

25 minut

151–180 minut

30 minut

181–210 minut

35 minut

211–240 minut

40 minut

241–270 minut (največ)

45 minut

Člen 8

1.   Voznik ima dnevni in tedenski čas počitka.

2.   V vsakem obdobju 24 ur po koncu predhodnega dnevnega časa počitka ali tedenskega časa počitka voznik izkoristi nov dnevni čas počitka.

Če del dnevnega časa počitka, ki je vključen v 24-urno obdobje, traja vsaj 9 ur, vendar manj kot 11 ur, se dnevni čas počitka šteje za skrajšani dnevni čas počitka.

3.   Dnevni čas počitka se lahko podaljša na redni tedenski čas počitka ali skrajšani tedenski čas počitka.

4.   Voznik ima lahko največ tri skrajšane čase počitka med katerima koli dvema tedenskima časoma počitka.

5.   Z odstopanjem od odstavka 2 mora voznik, ki opravlja vožnjo z več vozniki, v 30 urah po koncu dnevnega ali tedenskega časa počitka vzeti nov dnevni čas počitka, ki traja najmanj 9 ur.

6.   V katerih koli dveh zaporednih tednih ima voznik vsaj:

| — | dva redna tedenska časa počitka, ali |
| --- | --- |

—

dva redna tedenska časa počitka, ali

| — | en redni tedenski čas počitka in en skrajšani tedenski čas počitka, ki traja vsaj 24 ur. Vendar pa se skrajšanje nadomesti z enako dolgim počitkom v enem kosu pred koncem tretjega tedna po zadevnem tednu. |
| --- | --- |

—

en redni tedenski čas počitka in en skrajšani tedenski čas počitka, ki traja vsaj 24 ur. Vendar pa se skrajšanje nadomesti z enako dolgim počitkom v enem kosu pred koncem tretjega tedna po zadevnem tednu.

Tedenski čas počitka se začne najpozneje na koncu šestih 24-urnih obdobij od konca predhodnega tedenskega časa počitka.

7.   Vsak počitek, ki je nadomestilo za skrajšani tedenski čas počitka, se prišteje k drugemu počitku, ki traja vsaj devet ur.

8.   Dnevni čas počitka in skrajšani tedenski čas počitka zunaj kraja, kjer je vozilo bazirano, lahko voznik preživi v vozilu, če ima ustrezno ležišče za vsakega voznika in če vozilo miruje.

9.   Tedenski čas počitka, ki se začne v enem tednu in se nadaljuje v naslednjem tednu, se lahko prišteje h kateremu koli od teh dveh tednov, vendar ne k obema.

Člen 9

1.   Z odstopanjem od člena 8 se lahko dnevni čas počitka prekine največ dvakrat z drugimi dejavnostmi, ki skupaj ne presegajo ene ure, če voznik spremlja vozilo na trajektu ali vlaku.

2.   Voznik mora imeti v času rednega dnevnega časa počitka iz odstavka 1 možnost dostopa do ležišča na ladji ali ležalnega vagona.

POGLAVJE III

Odgovornost podjetij

Člen 10

1.   Prevozno podjetje voznikom, ki so v njem zaposleni ali mu dani na voljo, ne sme izplačevati nikakršnih plačil, niti v obliki bonusov ali dodatkov k plači, ki so povezana s prevoženimi razdaljami in/ali količino prevoženega blaga, če so ta plačila take vrste, da ogrožajo varnost v cestnem prometu.

2.   Prevozno podjetje organizira delo voznikov iz odstavka 1 tako, da lahko vozniki upoštevajo Uredbo (EGS) št. 3821/85 in poglavje II te uredbe. Prevozno podjetje da vozniku ustrezna navodila in izvaja redne kontrole za zagotovitev upoštevanja Uredbe (EGS) št. 3821/85 in poglavja II te uredbe.

3.   Prevozno podjetje je odgovorno za kršitve, ki jih povzročijo vozniki podjetja, tudi če je bila kršitev storjena na ozemlju druge države članice ali tretje države.

Brez poseganja v pravico držav članic, da prevozna podjetja štejejo za popolnoma odgovorna, lahko države članice to odgovornost pogojujejo s kršitvami odstavkov 1 in 2 s strani podjetja. Države članice lahko upoštevajo kakršne koli dokaze, ki izkazujejo, da prevozno podjetje utemeljeno ne more odgovarjati za storjeno kršitev.

4.   Podjetja, pošiljatelji, špediterji, organizatorji potovanj, glavni izvajalci, podizvajalci in agencije za zaposlovanje voznikov zagotovijo, da pogodbeno dogovorjeni načrti časa prevoza upoštevajo to uredbo.

| 5. | (a) | Prevozno podjetje, ki uporablja vozila, opremljena z nadzorno napravo v skladu s Prilogo I(B) Uredbe (EGS) št. 3821/85 in ki spada na področje uporabe te uredbe:






  (i) | zagotovi, da se vsi ustrezni podatki prenesejo iz enote v vozilu in vozniške kartice tako pogosto, kot to določi država članica, in da se vsi ustrezni podatki prenesejo bolj pogosto, da zagotovi, da se prenesejo vsi podatki, ki zadevajo dejavnosti, ki jih opravlja to podjetje ali ki se opravljajo za to podjetje; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

(a)

Prevozno podjetje, ki uporablja vozila, opremljena z nadzorno napravo v skladu s Prilogo I(B) Uredbe (EGS) št. 3821/85 in ki spada na področje uporabe te uredbe:

(i)

zagotovi, da se vsi ustrezni podatki prenesejo iz enote v vozilu in vozniške kartice tako pogosto, kot to določi država članica, in da se vsi ustrezni podatki prenesejo bolj pogosto, da zagotovi, da se prenesejo vsi podatki, ki zadevajo dejavnosti, ki jih opravlja to podjetje ali ki se opravljajo za to podjetje;

| (ii) | zagotovi, da se vsi preneseni podatki iz vozila in vozniške kartice hranijo najmanj dvanajst mesecev po evidentiranju in da so na zahtevo inšpektorja taki podatki dostopni bodisi neposredno bodisi na daljavo iz prostorov podjetja. |
| --- | --- |

(ii)

zagotovi, da se vsi preneseni podatki iz vozila in vozniške kartice hranijo najmanj dvanajst mesecev po evidentiranju in da so na zahtevo inšpektorja taki podatki dostopni bodisi neposredno bodisi na daljavo iz prostorov podjetja.

(b)

Za namene tega odstavka se prenos razume v skladu z opredelitvijo iz točke (5) Poglavja I (Opredelitev pojmov) Priloge I(B) Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85.

(c)

Najdaljše obdobje, v katerem se ustrezne podatke v skladu z (a)(i) prenese, lahko določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 24(2).

POGLAVJE IV

Izjeme

Člen 11

Država članica lahko predpiše daljše najkrajše odmore in čase počitka ali krajše najdaljše čase vožnje od tistih, ki so določeni v členih 6 do 9, za prevoz po cesti, ki v celoti poteka na njenem ozemlju. Kljub temu pa se ta uredba še naprej uporablja za voznike, ki opravljajo mednarodne prevoze.

Člen 12

Voznik lahko odstopa od členov 6 do 9 do obsega, ki je potreben za zagotovitev varnosti oseb, vozila ali njegovega tovora, če s tem ne ogroža varnosti v cestnem prometu in če pripelje do primernega mesta, kjer lahko ustavi. Voznik navede razlog za tako odstopanje ročno na tahografskem vložku ali na izpisu ali v svojem urniku dela najpozneje ob prihodu na primerno mesto, kjer lahko ustavi.

Člen 13

1.   Če to ne posega v cilje iz člena 1, lahko vsaka država članica na svojem ozemlju ali s soglasjem zadevnih držav na ozemlju druge države članice odobri izjeme od členov 5 do 9, ki se uporabljajo za prevoz:

| (a) | z vozili, ki jih imajo v lasti ali v najemu brez voznika za prevoz po cesti organi oblasti, ki ne konkurirajo zasebnim prevoznim podjetjem; |
| --- | --- |

(a)

z vozili, ki jih imajo v lasti ali v najemu brez voznika za prevoz po cesti organi oblasti, ki ne konkurirajo zasebnim prevoznim podjetjem;

| (b) | z vozili, ki jih uporabljajo ali najemajo brez voznika poljedelska, vrtnarska, gozdarska, živinorejska ali ribiška podjetja za prevažanje blaga v okviru lastne podjetniške dejavnosti znotraj območja s polmerom 100 km od kraja, v katerem je podjetje; |
| --- | --- |

(b)

z vozili, ki jih uporabljajo ali najemajo brez voznika poljedelska, vrtnarska, gozdarska, živinorejska ali ribiška podjetja za prevažanje blaga v okviru lastne podjetniške dejavnosti znotraj območja s polmerom 100 km od kraja, v katerem je podjetje;

| (c) | s kmetijskimi in gozdarskimi traktorji, ki se uporabljajo za kmetijske in gozdarske dejavnosti znotraj območja s polmerom 100 km od kraja, v katerem je podjetje, ki ima vozilo v lasti, najemu ali zakupu; |
| --- | --- |

(c)

s kmetijskimi in gozdarskimi traktorji, ki se uporabljajo za kmetijske in gozdarske dejavnosti znotraj območja s polmerom 100 km od kraja, v katerem je podjetje, ki ima vozilo v lasti, najemu ali zakupu;

| (d) | z vozili ali kombinacijami vozil z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 7,5 tone in ki jih uporabljajo izvajalci univerzalnih storitev, kot so opredeljeni v členu 2(13) Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve (8), za dostavo pošiljk kot dela univerzalne storitve, ali z vozili, ki prevažajo material ali opremo za voznikovo uporabo pri njegovem delu. Ta vozila se lahko uporabljajo samo v območju s polmerom 50 km od kraja, v katerem je podjetje, če vožnja z vozilom ni glavna voznikova dejavnost; |
| --- | --- |

(d)

z vozili ali kombinacijami vozil z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 7,5 tone in ki jih uporabljajo izvajalci univerzalnih storitev, kot so opredeljeni v členu 2(13) Direktive 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve (8), za dostavo pošiljk kot dela univerzalne storitve, ali z vozili, ki prevažajo material ali opremo za voznikovo uporabo pri njegovem delu. Ta vozila se lahko uporabljajo samo v območju s polmerom 50 km od kraja, v katerem je podjetje, če vožnja z vozilom ni glavna voznikova dejavnost;

| (e) | z vozili, ki vozijo izključno na otokih, katerih površina ne presega 2 300 kvadratnih kilometrov in niso povezani s preostalim državnim ozemljem z mostom, nasipom ali predorom, odprtim za motorna vozila; |
| --- | --- |

(e)

z vozili, ki vozijo izključno na otokih, katerih površina ne presega 2 300 kvadratnih kilometrov in niso povezani s preostalim državnim ozemljem z mostom, nasipom ali predorom, odprtim za motorna vozila;

| (f) | z vozili za prevoz blaga v območju s polmerom 50 km od kraja, v katerem je podjetje, s pogonom na zemeljski plin ali utekočinjeni zemeljski plin ali na električni pogon, katerih največja dovoljena masa, skupaj z maso priklopnikov ali polpriklopnikov, ne presega 7,5 tone; |
| --- | --- |

(f)

z vozili za prevoz blaga v območju s polmerom 50 km od kraja, v katerem je podjetje, s pogonom na zemeljski plin ali utekočinjeni zemeljski plin ali na električni pogon, katerih največja dovoljena masa, skupaj z maso priklopnikov ali polpriklopnikov, ne presega 7,5 tone;

| (g) | z vozili za učenje vožnje in opravljanje izpita za pridobitev vozniškega dovoljenja ali spričevala o strokovni usposobljenosti, če se ne uporabljajo za komercialni prevoz blaga ali potnikov; |
| --- | --- |

(g)

z vozili za učenje vožnje in opravljanje izpita za pridobitev vozniškega dovoljenja ali spričevala o strokovni usposobljenosti, če se ne uporabljajo za komercialni prevoz blaga ali potnikov;

| (h) | z vozili, ki se uporabljajo za vzdrževanje kanalizacije, za varovanje pred poplavami, za preskrbo z vodo, za vzdrževanje in kontrolo cest ali za zbiranje in odstranjevanje odpadkov od vrat do vrat; |
| --- | --- |

(h)

z vozili, ki se uporabljajo za vzdrževanje kanalizacije, za varovanje pred poplavami, za preskrbo z vodo, za vzdrževanje in kontrolo cest ali za zbiranje in odstranjevanje odpadkov od vrat do vrat;

| (i) | z vozili z 10 do 17 sedežev, ki se uporabljajo izključno za nekomercialni prevoz potnikov; |
| --- | --- |

(i)

z vozili z 10 do 17 sedežev, ki se uporabljajo izključno za nekomercialni prevoz potnikov;

| (j) | s specializiranimi vozili za prevažanje cirkuške opreme in opreme za zabaviščne parke; |
| --- | --- |

(j)

s specializiranimi vozili za prevažanje cirkuške opreme in opreme za zabaviščne parke;

| (k) | s posebno opremljenimi vozili za mobilne projekte, ki se uporabljajo predvsem za izobraževanje v mirujočem stanju; |
| --- | --- |

(k)

s posebno opremljenimi vozili za mobilne projekte, ki se uporabljajo predvsem za izobraževanje v mirujočem stanju;

| (l) | z vozili za odvažanje mleka s kmetij in za vračanje cistern za mleko ali mlečnih proizvodov, ki so namenjenih za živalsko krmo, na kmetije; |
| --- | --- |

(l)

z vozili za odvažanje mleka s kmetij in za vračanje cistern za mleko ali mlečnih proizvodov, ki so namenjenih za živalsko krmo, na kmetije;

| (m) | s specializiranimi vozili za prevažanje denarja in/ali dragocenih predmetov; |
| --- | --- |

(m)

s specializiranimi vozili za prevažanje denarja in/ali dragocenih predmetov;

| (n) | z vozili za odvoz živalskih odpadkov ali trupel živali, ki niso namenjeni za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(n)

z vozili za odvoz živalskih odpadkov ali trupel živali, ki niso namenjeni za prehrano ljudi;

| (o) | z vozili, ki se uporabljajo izključno na cestah znotraj vozlišč, kot so pristanišča, pristaniška razkladališča in železniški terminali. |
| --- | --- |

(o)

z vozili, ki se uporabljajo izključno na cestah znotraj vozlišč, kot so pristanišča, pristaniška razkladališča in železniški terminali.

2.   Države članice Komisijo obvestijo o izjemah, odobrenih v skladu z odstavkom 1, in Komisija o njih obvesti druge države članice.

3.   Če to ne posega v cilje iz člena 1 in je zagotovljena ustrezna zaščita voznikov, lahko država članica po odobritvi Komisije na svojem ozemlju odobri manjše izjeme pri uporabi te uredbe za vozila, ki se uporabljajo na vnaprej določenih območjih z gostoto prebivalstva manj kot 5 oseb na kvadratni kilometer, v naslednjih primerih:

| — | za notranje linijske prevoze potnikov, če njihov razpored potrdijo organi oblasti (v tem primeru so lahko dovoljene le izjeme glede odmorov), in |
| --- | --- |

—

za notranje linijske prevoze potnikov, če njihov razpored potrdijo organi oblasti (v tem primeru so lahko dovoljene le izjeme glede odmorov), in

| — | za tiste notranje cestne prevoze blaga za svoj račun ali za najem ali plačilo, ki ne vplivajo na enotni trg in so potrebni za vzdrževanje določenih gospodarskih panog na zadevnem ozemlju, in kadar določbe te uredbe o izjemah predpisujejo omejitveni polmer do 100 kilometrov. |
| --- | --- |

—

za tiste notranje cestne prevoze blaga za svoj račun ali za najem ali plačilo, ki ne vplivajo na enotni trg in so potrebni za vzdrževanje določenih gospodarskih panog na zadevnem ozemlju, in kadar določbe te uredbe o izjemah predpisujejo omejitveni polmer do 100 kilometrov.

Prevoz po cesti na podlagi te izjeme lahko vključuje pot na območje z gostoto prebivalstva 5 oseb na kvadratni kilometer ali več le na koncu ali začetku vožnje. Vsi taki ukrepi so sorazmerni po svoji naravi in obsegu.

Člen 14

1.   Če to ne posega v cilje iz člena 1, lahko države članice po odobritvi Komisije odobrijo izjeme od uporabe določb členov 6 do 9 za prevoze v izjemnih okoliščinah.

2.   V nujnih primerih države članice lahko odobrijo začasno izjemo za obdobje, ki ne presega 30 dni, kar se nemudoma sporoči Komisiji.

3.   Komisija obvesti druge države članice o vsaki izjemi, odobreni v skladu s tem členom.

Člen 15

Države članice zagotovijo, da za voznike vozil iz člena 3(a) veljajo nacionalna pravila, ki zagotavljajo ustrezno zaščito glede dovoljenega časa vožnje in obveznih odmorov ter časa počitka.

POGLAVJE V

Kontrolni postopki in sankcije

Člen 16

1.   Če vozilo ni opremljeno z nadzorno napravo v skladu z Uredbo (EGS) št. 3821/85, se odstavka 2 in 3 tega člena uporabljata za:

| (a) | notranje linijske prevoze potnikov; in |
| --- | --- |

(a)

notranje linijske prevoze potnikov; in

| (b) | mednarodne linijske prevoze potnikov, katerih končne postaje so do 50 km zračne črte oddaljene od meje med dvema državama članicama in katerih dolžina linije ne presega 100 km. |
| --- | --- |

(b)

mednarodne linijske prevoze potnikov, katerih končne postaje so do 50 km zračne črte oddaljene od meje med dvema državama članicama in katerih dolžina linije ne presega 100 km.

2.   Prevozno podjetje sestavi vozni red prevozov in urnik dela, v katerem sta za vsakega voznika navedena ime in kraj, kjer ima sedež, in vnaprej določen načrt različnih obdobij vožnje, drugega dela, odmorov in njegove razpoložljivosti.

Vsak voznik, ki se mu dodeli prevoz iz odstavka 1, ima s seboj izvleček iz urnika dela in kopijo voznega reda prevozov.

3.   Urnik dela:

| (a) | vključuje vse podrobnosti iz odstavka 2 za najkrajše obdobje, ki zajema predhodnih 28 dni; te podrobnosti je treba posodabljati v rednih časovnih presledkih, katerih trajanje ne sme presegati enega meseca; |
| --- | --- |

(a)

vključuje vse podrobnosti iz odstavka 2 za najkrajše obdobje, ki zajema predhodnih 28 dni; te podrobnosti je treba posodabljati v rednih časovnih presledkih, katerih trajanje ne sme presegati enega meseca;

| (b) | podpiše direktor prevoznega podjetja ali njegov pooblaščeni zastopnik; |
| --- | --- |

(b)

podpiše direktor prevoznega podjetja ali njegov pooblaščeni zastopnik;

| (c) | prevozno podjetje hrani eno leto po preteku obdobja, ki ga urnik zajema. Prevozno podjetje zadevnim voznikom na njihovo zahtevo izroči izpisek iz urnika; in |
| --- | --- |

(c)

prevozno podjetje hrani eno leto po preteku obdobja, ki ga urnik zajema. Prevozno podjetje zadevnim voznikom na njihovo zahtevo izroči izpisek iz urnika; in

| (d) | se predloži in preda na zahtevo pooblaščenega inšpektorja. |
| --- | --- |

(d)

se predloži in preda na zahtevo pooblaščenega inšpektorja.

Člen 17

1.   Države članice na podlagi standardnega obrazca iz Odločbe 93/173/EGS (9) Komisiji sporočijo vse potrebne podatke in ji tako vsaki dve leti omogočijo pripravo poročila o izvajanju te uredbe in Uredbe (EGS) št. 3821/85 ter o razvoju na zadevnih področjih.

2.   Te podatke se sporoči Komisiji najpozneje do 30. septembra v letu po koncu zadevnega dveletnega obdobja.

3.   Komisija pošlje poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu v 13 mesecih po preteku zadevnega dveletnega obdobja.

Člen 18

Države članice sprejmejo vse ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe.

Člen 19

1.   Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabijo za kršitve te uredbe in Uredbe (EGS) št. 3821/85, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se izvajajo. Te kazni so učinkovite, sorazmerne, odvračilne in nediskriminatorne. Za nobeno kršitev te uredbe in Uredbe (EGS) št. 3821/85 se ne uporabi več kot ena kazen ali postopek. Države članice Komisijo obvestijo o teh ukrepih in pravilih o kaznih do datuma iz drugega pododstavka člena 29. Komisija o tem obvesti druge države članice.

2.   Država članica omogoči pristojnim organom, da naložijo kazen podjetju in/ali vozniku za kršitev te uredbe, ugotovljene na njenem ozemlju, za katero še ni bila naložena kazen, tudi če je bila kršitev storjena na ozemlju kake druge države članice ali tretje države.

Izjemoma lahko, če se ugotovi kršitev:

| — | ki ni bila storjena na ozemlju zadevne države članice, in |
| --- | --- |

—

ki ni bila storjena na ozemlju zadevne države članice, in

| — | ki jo je storilo podjetje s sedežem v ali voznik s krajem zaposlitve v drugi državi članici ali tretji državi, |
| --- | --- |

—

ki jo je storilo podjetje s sedežem v ali voznik s krajem zaposlitve v drugi državi članici ali tretji državi,

država članica do 1. januarja 2009 namesto tega, da naloži kazen, sporoči dejstva o kršitvi pristojnemu organu v državi članici ali tretji državi, v kateri je sedež podjetja ali v kateri ima voznik kraj zaposlitve.

3.   Kadar koli država članica začne postopek ali naloži kazen za določeno kršitev, vozniku o tem predloži ustrezne pisne dokaze.

4.   Države članice zagotovijo, da za kršitve te uredbe ali Uredbe (EGS) št. 3821/85 s strani podjetij ali povezanih pošiljateljev, špediterjev, organizatorjev potovanj, glavnih izvajalcev, podizvajalcev in agencij za zaposlovanje voznikov velja sistem sorazmernih kazni, ki lahko vključujejo finančne kazni.

Člen 20

1.   Voznik hrani vse dokaze, ki mu jih predloži država članica v zvezi z naloženimi kaznimi ali začetkom postopkov do takrat, ko ista kršitev te uredbe ne more več pripeljati do drugega postopka ali kazni v skladu s to uredbo.

2.   Voznik na zahtevo predloži dokaze iz odstavka 1.

3.   Voznik, ki je zaposlen ali je na razpolago več kot enemu prevoznemu podjetju, predloži zadostne podatke vsakemu podjetju in mu tako omogoči upoštevanje poglavja II.

Člen 21

Kadar država članica meni, da je prišlo do kršitve te uredbe, ki je take vrste, da bi lahko ogrozila varnost v cestnem prometu, je pooblaščena, da izloči zadevno vozilo iz prometa, dokler se ne odpravi razlog za kršitev. Države članice lahko prisilijo voznika, da si vzame dnevni čas počitka. Države članice lahko tudi odvzamejo, začasno prekličejo ali omejijo licenco podjetja, če ima podjetje sedež v tisti državi članici, ali odvzamejo, začasno prekličejo ali omejijo vozniško dovoljenje voznika. Odbor iz člena 24(2) razvije smernice za spodbujanje usklajene uporabe tega člena.

Člen 22

1.   Države članice druga drugi pomagajo pri uporabi te uredbe in preverjanju skladnosti z njo.

2.   Pristojni organi držav članic redno izmenjujejo vse podatke, ki so na voljo, o:

| (a) | kršitvah pravil iz poglavja II, ki jih storijo nerezidenti, in vseh kaznih, ki so naložene za take kršitve; |
| --- | --- |

(a)

kršitvah pravil iz poglavja II, ki jih storijo nerezidenti, in vseh kaznih, ki so naložene za take kršitve;

| (b) | kaznih, ki jih naloži država članica svojim rezidentom za kršitve, ki jih storijo v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(b)

kaznih, ki jih naloži država članica svojim rezidentom za kršitve, ki jih storijo v drugih državah članicah.

3.   Države članice redno pošiljajo ustrezne informacije o nacionalni razlagi in uporabi te uredbe Komisiji, ki da te informacije v elektronski obliki na voljo drugim državam članicam.

Člen 23

Skupnost začne vsa pogajanja s tretjimi državami, ki se izkažejo za potrebna za izvajanje te uredbe.

Člen 24

1.   Komisiji pomaga odbor iz člena 18(1) Uredbe (EGS) št. 3821/85.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju člena 8 Sklepa.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 25

1.   Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo:

| (a) | preuči primere, kjer prihaja do razlik pri uporabi in izvrševanju katere koli izmed določb te uredbe, zlasti glede časa vožnje, odmorov in časov počitka; |
| --- | --- |

(a)

preuči primere, kjer prihaja do razlik pri uporabi in izvrševanju katere koli izmed določb te uredbe, zlasti glede časa vožnje, odmorov in časov počitka;

| (b) | podrobneje pojasni določbe te uredbe za spodbujanje skupnega pristopa. |
| --- | --- |

(b)

podrobneje pojasni določbe te uredbe za spodbujanje skupnega pristopa.

2.   V primerih iz odstavka 1 Komisija sprejme odločitev o priporočenem pristopu v skladu s postopkom iz člena 24(2). Komisija svojo odločitev sporoči Evropskemu parlamentu, Svetu in državam članicam.

POGLAVJE VI

Končne določbe

Člen 26

Uredba (EGS) št. 3821/85 se spremeni:

| 1. | člen 2 se nadomesti:
  „Člen 2
  V tej uredbi se uporabljajo opredelitve iz člena 4 Uredbe (ES) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta z dne.........o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi Uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 (10) |
| --- | --- |

1.

člen 2 se nadomesti:

„Člen 2

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve iz člena 4 Uredbe (ES) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta z dne.........o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi Uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 (10)

| 2. | odstavki 1, 2 in 3 člena 3 se nadomestijo z naslednjim:
  „1.   Tahograf (nadzorna naprava) se vgradi in uporablja v vozilih, ki so registrirana v državi članici in se uporabljajo za prevoz oseb ali blaga po cesti, razen v vozilih iz členov 3 in 16(1) Uredbe (ES) št. ... (11) in vozilih, ki so bila izvzeta iz področja uporabe Uredbe (EGS) št. 3820/85, ki pa niso več izvzeta na podlagi Uredbe (ES) št. ... (11), pa se morajo do 31. decembra 2007 uskladiti s to zahtevo.
  2.   Države članice lahko vozila, ki so navedena v členu 13(1) in (3) Uredbe (EGS) št. ... (11), izvzamejo iz uporabe te uredbe.
  3.   Države članice lahko po predhodnem dovoljenju Komisije izvzamejo iz uporabe te uredbe vozila za prevoze iz člena 14 Uredbe (EGS) št.... (11).“; |
| --- | --- |

2.

odstavki 1, 2 in 3 člena 3 se nadomestijo z naslednjim:

„1.   Tahograf (nadzorna naprava) se vgradi in uporablja v vozilih, ki so registrirana v državi članici in se uporabljajo za prevoz oseb ali blaga po cesti, razen v vozilih iz členov 3 in 16(1) Uredbe (ES) št. ... (11) in vozilih, ki so bila izvzeta iz področja uporabe Uredbe (EGS) št. 3820/85, ki pa niso več izvzeta na podlagi Uredbe (ES) št. ... (11), pa se morajo do 31. decembra 2007 uskladiti s to zahtevo.

2.   Države članice lahko vozila, ki so navedena v členu 13(1) in (3) Uredbe (EGS) št. ... (11), izvzamejo iz uporabe te uredbe.

3.   Države članice lahko po predhodnem dovoljenju Komisije izvzamejo iz uporabe te uredbe vozila za prevoze iz člena 14 Uredbe (EGS) št.... (11).“;

| 3. | člen 14(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Podjetje hrani tahografske vložke in izpise, kadar koli so bili izpisi narejeni v skladu s členom 15(1), v časovnem zaporedju in čitljivi obliki vsaj eno leto po njihovi uporabi in kopije na njihovo zahtevo izroči zadevnim voznikom. Podjetje prav tako izroči kopije prenesenih podatkov iz vozniških kartic zadevnim voznikom na njihovo zahtevo in tiskane izpise teh kopij. Tahografske vložke, izpise in prenesene podatke je treba predložiti ali predati na zahtevo vsakega pooblaščenega inšpektorja.“; |
| --- | --- |

3.

člen 14(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Podjetje hrani tahografske vložke in izpise, kadar koli so bili izpisi narejeni v skladu s členom 15(1), v časovnem zaporedju in čitljivi obliki vsaj eno leto po njihovi uporabi in kopije na njihovo zahtevo izroči zadevnim voznikom. Podjetje prav tako izroči kopije prenesenih podatkov iz vozniških kartic zadevnim voznikom na njihovo zahtevo in tiskane izpise teh kopij. Tahografske vložke, izpise in prenesene podatke je treba predložiti ali predati na zahtevo vsakega pooblaščenega inšpektorja.“;

| 4. | člen 15 se spremeni:






  — | v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

  „Če je vozniška kartica poškodovana, pokvarjena ali ni v posesti voznika, voznik:






  (i) | na začetku vožnje izpiše podrobne podatke o vozilu, ki ga vozi, in na ta izpis vpiše:






  (a) | podatke, ki omogočijo identifikacijo voznika (ime, vozniška kartica ali številka vozniškega dovoljenja), vključno s svojim podpisom; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

člen 15 se spremeni:

—

v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:

„Če je vozniška kartica poškodovana, pokvarjena ali ni v posesti voznika, voznik:

(i)

na začetku vožnje izpiše podrobne podatke o vozilu, ki ga vozi, in na ta izpis vpiše:

(a)

podatke, ki omogočijo identifikacijo voznika (ime, vozniška kartica ali številka vozniškega dovoljenja), vključno s svojim podpisom;

| (b) | obdobja iz točk (b), (c) in (d) druge alinee odstavka 3; |
| --- | --- |

(b)

obdobja iz točk (b), (c) in (d) druge alinee odstavka 3;

| (ii) | na koncu vožnje izpiše podatke, ki se nanašajo na časovna obdobja, ki jih zapiše nadzorna naprava, evidentira vsa obdobja drugega dela, razpoložljivosti in počitkov, ki so se zgodili od izdelave izpisa na začetku vožnje in jih ni zapisal tahograf, in označi na ta dokument podatke, ki omogočajo voznikovo identifikacijo (ime, vozniška kartica ali številka vozniškega dovoljenja), vključno s podpisom voznika.“, |
| --- | --- |

(ii)

na koncu vožnje izpiše podatke, ki se nanašajo na časovna obdobja, ki jih zapiše nadzorna naprava, evidentira vsa obdobja drugega dela, razpoložljivosti in počitkov, ki so se zgodili od izdelave izpisa na začetku vožnje in jih ni zapisal tahograf, in označi na ta dokument podatke, ki omogočajo voznikovo identifikacijo (ime, vozniška kartica ali številka vozniškega dovoljenja), vključno s podpisom voznika.“,

| — | drugi pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

  „Če voznik zaradi morebitne oddaljenosti od vozila ne more primerno uporabljati vgrajene naprave, se časovna obdobja iz točk (b), (c) in (d) druge alinee odstavka 3:






  (i) | če je vozilo opremljeno s tahografom v skladu s Prilogo I, vpišejo na tahografski vložek ročno, avtomatsko ali na drug način tako, da so čitljiva in se tahografski vložek ne umaže; ali |
| --- | --- | --- |

—

drugi pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

„Če voznik zaradi morebitne oddaljenosti od vozila ne more primerno uporabljati vgrajene naprave, se časovna obdobja iz točk (b), (c) in (d) druge alinee odstavka 3:

(i)

če je vozilo opremljeno s tahografom v skladu s Prilogo I, vpišejo na tahografski vložek ročno, avtomatsko ali na drug način tako, da so čitljiva in se tahografski vložek ne umaže; ali

| (ii) | če je vozilo opremljeno s tahografom v skladu s Prilogo I(B), vpišejo na vozniško kartico z uporabo naprave za ročno vpisovanje, ki je v tahografu. |
| --- | --- |

(ii)

če je vozilo opremljeno s tahografom v skladu s Prilogo I(B), vpišejo na vozniško kartico z uporabo naprave za ročno vpisovanje, ki je v tahografu.

Če je v vozilu, ki ima vgrajen tahograf v skladu s Prilogo I(B), več voznikov, vozniki zagotovijo, da se njihove vozniške kartice vstavijo v ustrezno režo v tahografu.“,

| — | odstavka (3)(b) in (c) se nadomestita z naslednjim:







  „(b) | ‚druga dela‘ pomeni vsako dejavnost razen vožnje, kot so opredeljena v členu 3(a) Direktive 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (12), in tudi vsako delo za istega ali drugega delodajalca znotraj prevozniškega sektorja ali zunaj njega ter ga je treba zapisati pod oznako #; |
| --- | --- | --- |

—

odstavka (3)(b) in (c) se nadomestita z naslednjim:

„(b)

‚druga dela‘ pomeni vsako dejavnost razen vožnje, kot so opredeljena v členu 3(a) Direktive 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (12), in tudi vsako delo za istega ali drugega delodajalca znotraj prevozniškega sektorja ali zunaj njega ter ga je treba zapisati pod oznako #;

| (c) | ‚čas pripravljenosti‘, opredeljen v členu 3(b) Direktive 2002/15/ES, je treba zapisati pod oznako # |
| --- | --- |

(c)

‚čas pripravljenosti‘, opredeljen v členu 3(b) Direktive 2002/15/ES, je treba zapisati pod oznako #

| — | odstavek 4 se črta, |
| --- | --- |

—

odstavek 4 se črta,

| — | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:







  „7. | (a) | Če voznik vozi vozilo, ki je opremljeno s tahografom v skladu s Prilogo I, mora voznik na zahtevo inšpektorja predložiti:






  (i) | tahografske vložke za tekoči teden in tiste, ki jih je voznik uporabljal v predhodnih 15 dneh; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.

(a)

Če voznik vozi vozilo, ki je opremljeno s tahografom v skladu s Prilogo I, mora voznik na zahtevo inšpektorja predložiti:

(i)

tahografske vložke za tekoči teden in tiste, ki jih je voznik uporabljal v predhodnih 15 dneh;

| (ii) | vozniško kartico, če jo ima; in |
| --- | --- |

(ii)

vozniško kartico, če jo ima; in

| (iii) | vse ročne zapise in izpise, izdelane v tekočem tednu in v predhodnih 15 dneh, kot to zahtevata ta uredba in Uredba (EGS) št.... (13). |
| --- | --- |

(iii)

vse ročne zapise in izpise, izdelane v tekočem tednu in v predhodnih 15 dneh, kot to zahtevata ta uredba in Uredba (EGS) št.... (13).

Vendar pa po 1. januarju 2008 časovna obdobja iz (i) in (iii) pokrivajo tekoči dan in predhodnih 28 dni.

(b)

Če voznik vozi vozilo, ki je opremljeno s tahografom v skladu s Prilogo I(B), mora voznik na zahtevo inšpektorja predložiti:

| (i) | vozniško kartico, katere imetnik je; |
| --- | --- |

(i)

vozniško kartico, katere imetnik je;

| (ii) | vse ročne zapise in izpise, izdelane v tekočem tednu in v predhodnih 15 dneh, kot to zahtevata ta uredba in Uredba (EGS) št.... (13); in |
| --- | --- |

(ii)

vse ročne zapise in izpise, izdelane v tekočem tednu in v predhodnih 15 dneh, kot to zahtevata ta uredba in Uredba (EGS) št.... (13); in

| (iii) | tahografske vložke, ki ustrezajo istemu obdobju, kot je obdobje iz prejšnjega pododstavka, v katerem je vozil vozilo z vgrajenim tahografom v skladu s Prilogo I. |
| --- | --- |

(iii)

tahografske vložke, ki ustrezajo istemu obdobju, kot je obdobje iz prejšnjega pododstavka, v katerem je vozil vozilo z vgrajenim tahografom v skladu s Prilogo I.

Vendar pa po 1. januarju 2008 časovna obdobja iz (ii) pokrivajo tekoči dan in predhodnih 28 dni.

(c)

Pooblaščeni inšpektor lahko skladnost z Uredbo (EGS) št.... (13) preveri z analizo tahografskih vložkov, z analizo prikazanih ali izpisanih podatkov, ki jih je tahograf zapisal, ali z analizo vozniške kartice ali, če te ni, z analizo katerega koli drugega spremnega dokumenta, ki utemeljuje neskladnost z eno izmed določb, kot so tiste, navedene v členu 16(2) in (3).“.

Člen 27

Uredba (ES) št. 2135/98 se spremeni:

| 1. | člen 2(1)(a) se nadomesti z naslednjim:






  „1. | (a) | Po 5. avgustu 2005 morajo biti vozila, ki so prvič dana v promet, opremljena s tahografom v skladu z zahtevami Priloge I(B) k Uredbi (EGS) št. 3821/85.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

člen 2(1)(a) se nadomesti z naslednjim:

„1.

(a)

Po 5. avgustu 2005 morajo biti vozila, ki so prvič dana v promet, opremljena s tahografom v skladu z zahtevami Priloge I(B) k Uredbi (EGS) št. 3821/85.“;

| 2. | člen 2(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so najpozneje do 5. maja 2005 sposobne izdajati vozniške kartice.“. |
| --- | --- |

2.

člen 2(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so najpozneje do 5. maja 2005 sposobne izdajati vozniške kartice.“.

Člen 28

Uredba (EGS) št. 3820/85 se razveljavi.

Ne glede na to se odstavki 1, 2 in 4 člena 5 še naprej uporabljajo do datumov, določenih v členu 15(1) Direktive 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov (14).

14

Člen 29

Ta uredba začne veljati eno leto po objavi v Uradnem listu Evropske unije, z izjemo člena 27, ki začne veljati dvajseti dan po dnevu objave.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od ... (15).

15

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 221, 17.9.2002, str. 19.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 14. januarja 2003 (UL C 38 E, 12.2.2004, str. 152), Skupno stališče Sveta z dne 9. decembra 2004 in Stališče Evropskega parlamenta z dne...... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL J 370, 31.12.1985, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 226, 10.9.2003, str. 4).

3

(4)  UL L 80, 23.3.2002, str. 35.

4

(5)  UL L 370, 31.12.1985, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 432/2004 (UL L 71, 10.3.2004, str. 3).

5

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

6

(7)  UL L 74, 20.3.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

7

(8)  UL L 15, 21.1.1998, str. 14. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

8

(9)  UL L 72, 25.3.1993, str. 33.

9

(10)  UL L ...“.

10

(11)  Ta uredba.

11

(12)  UL L 80, 23.3.2002, str. 35.“.

12

(13)  Ta uredba.

13

(14)  UL L 226, 10.9.2003, str. 4. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo Sveta 2004/66/ES (UL L 168, 1.5.2004, str. 35).

14

(15)  Tri mesece po datumu objave v Uradnem listu.

15

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Postopek

V okviru postopka soodločanja (člen 251/PES) je Evropski parlament 14. januarja 2003 (1) sprejel mnenje o predlogu Komisije z dne 12. oktobra 2001. Zatem je 12. avgusta 2003 Komisija predložila spremenjen predlog.

V primerjavi z izvirnim predlogom je v spremenjeni predlog vključeno precejšnje število sprememb, ki jih je sprejel Evropski parlament, in upoštevano delo, ki so ga že pred tem opravili organi Sveta.

Z osnutkom uredbe se želi nadomestiti trenutno veljavno zakonodajo, predvsem Uredbo (EGS) 3820/85 o uskladitvi določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prevozom (2). Slednja uredba je do sedaj urejala čas vožnje in počitka ter odmore za poklicne voznike. Poleg tega se z osnutkom uredbe predlaga sprememba Uredbe (EGS) 3821/85 predvsem z namenom, da se poskrbi za tehnične vidike v zvezi z uvedbo digitalnega tahografa. Predvideva se tudi podaljšanje rokov za uvedbo te nove naprave in za pripravo voznikovih kartic.

Svet je sprejel skupno stališče 9. decembra 2004. Pri svojem delu je Svet upošteval tudi mnenje Ekonomsko-socialnegaodbora (3).

Glavni cilji osnutka uredbe

Namen osnutka uredbe je:

| — | prilagoditi mehanizem časov vožnje, odmorov in počitka, da bi se izboljšale delovne razmere poklicnih voznikov v transportnem sektorju, pri čemer se upoštevajo tudi spoznanja, pridobljena na področju medsebojnega razmerja med varnostjo na cesti in časi vožnje poklicnih voznikov, |
| --- | --- |

—

prilagoditi mehanizem časov vožnje, odmorov in počitka, da bi se izboljšale delovne razmere poklicnih voznikov v transportnem sektorju, pri čemer se upoštevajo tudi spoznanja, pridobljena na področju medsebojnega razmerja med varnostjo na cesti in časi vožnje poklicnih voznikov,

| — | zagotoviti, da uvedba digitalnega tahografa omogoči veliko bolj učinkovito izvajanje zadevnih pravil. Pri podaljšanju roka za njegovo obvezno vgradnjo se upošteva zmožnosti proizvajalcev za dobavo te nove naprave. |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da uvedba digitalnega tahografa omogoči veliko bolj učinkovito izvajanje zadevnih pravil. Pri podaljšanju roka za njegovo obvezno vgradnjo se upošteva zmožnosti proizvajalcev za dobavo te nove naprave.

Ta zakonodajni osnutek pomembno prispeva k izboljšanju prometne varnosti; pravzaprav njegov sprejem predstavlja pomemben korak naprej pri doseganju cilja EU, da se do leta 2010 prepolovi število smrtnih žrtev prometnih nesreč.

II.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

Komisija je svoj prvotni predlog predložila 12. oktobra 2001 kot odgovor na splošno zaznano in nujno potrebo, da se razjasnijo, poenostavijo in posodobijo določbe Uredbe (EGS) št. 3820/85. Pri preučevanju tega predloga je bil Svet od samega začetka postopka soočen z izzivom, da se vzpostavi ravnotežje med skrbjo za prometno varnost, socialnimi vidiki in prilagodljivostjo industrije. To ni bila lahka naloga in zato so se razprave v organih Sveta podaljšale. Predložitev spremenjenega predloga Komisije z dne 12. avgusta 2003 je olajšala sprejem končnega sporazuma v okviru Sveta, kot se odraža v njegovem skupnem stališču.

Svet je mnenja, da njegovo skupno stališče predstavlja pomembno dodano vrednost v primerjavi s trenutno veljavno zakonodajo. Med prvinami, ki prispevajo k tej dodani vrednosti, so naslednje:

| — | najkrajši neprekinjeni dnevni počitek se podaljša z 8 na 9 ur, |
| --- | --- |

—

najkrajši neprekinjeni dnevni počitek se podaljša z 8 na 9 ur,

| — | najdaljši čas vožnje na koledarski teden se skrajša na 56 ur (zdaj je enem koledarskem tednu možno voziti do 74 ur), |
| --- | --- |

—

najdaljši čas vožnje na koledarski teden se skrajša na 56 ur (zdaj je enem koledarskem tednu možno voziti do 74 ur),

| — | v dveh zaporednih tednih mora voznik vzeti vsaj en redni tedenski počitek, ki neprekinjeno traja najmanj 45 ur, |
| --- | --- |

—

v dveh zaporednih tednih mora voznik vzeti vsaj en redni tedenski počitek, ki neprekinjeno traja najmanj 45 ur,

| — | pripravi se pravni okvir za države članice, ki je pogojen z naslednjim:






  = | začasno zadržanje vozila, |
| --- | --- | --- |

—

pripravi se pravni okvir za države članice, ki je pogojen z naslednjim:

=

začasno zadržanje vozila,

| = | odvzem, začasni preklic ali omejitev dovoljenja pravni ali fizični osebi, |
| --- | --- |

=

odvzem, začasni preklic ali omejitev dovoljenja pravni ali fizični osebi,

| = | odvzem, začasni preklic ali omejitev vozniškega dovoljenja voznika. |
| --- | --- |

=

odvzem, začasni preklic ali omejitev vozniškega dovoljenja voznika.

Smernice za spodbujanje usklajene uporabe teh določb bodo pripravljene v skladu s postopkom odbora,

| — | časovno obdobje, ki ga lahko dejansko preverijo pripadniki organov nadzora oblasti, se občutno podaljša – s sedanjega „tekočega tedna in zadnjega dne vožnje“ v prejšnjem tednu na „tekoči teden in predhodnih 15 dni“. Po 1. januarju 2008 se to obdobje dodatno podaljša na „tekoči teden in predhodnih 28 dni“. Te določbe omogočajo organom, da izkoristijo možnosti, ki jih nudi digitalni tahograf, |
| --- | --- |

—

časovno obdobje, ki ga lahko dejansko preverijo pripadniki organov nadzora oblasti, se občutno podaljša – s sedanjega „tekočega tedna in zadnjega dne vožnje“ v prejšnjem tednu na „tekoči teden in predhodnih 15 dni“. Po 1. januarju 2008 se to obdobje dodatno podaljša na „tekoči teden in predhodnih 28 dni“. Te določbe omogočajo organom, da izkoristijo možnosti, ki jih nudi digitalni tahograf,

| — | zmanjšano je število in obseg splošnih izjem, |
| --- | --- |

—

zmanjšano je število in obseg splošnih izjem,

| — | pristojni organi v državah članicah bodo pooblaščeni, da izrečejo sankcijo za kršitev, odkrito na njihovem ozemlju, četudi je bila kršitev storjena izven njihovega ozemlja, |
| --- | --- |

—

pristojni organi v državah članicah bodo pooblaščeni, da izrečejo sankcijo za kršitev, odkrito na njihovem ozemlju, četudi je bila kršitev storjena izven njihovega ozemlja,

| — | ostali udeleženci v transportni verigi se pod določenimi pogoji lahko štejejo za soodgovorne za kršitve. |
| --- | --- |

—

ostali udeleženci v transportni verigi se pod določenimi pogoji lahko štejejo za soodgovorne za kršitve.

Svet opozarja tudi, da je iz praktičnih razlogov za 1 leto, tj. do 5. avgusta 2005 (prim. člen 27) podaljšal rok za uvedbo digitalnega tahografa (oz. za vgradnjo te naprave na vsa nova vozila za prevoz tovora). Poleg tega je v skupnem stališču Sveta, s pomočjo spremembe ustreznega predpisa (Uredbe (EGS) št. 3821/85), poskrbljeno za številne izboljšave na področju uporabe te naprave.

Spremembe s strani Evropskega parlamenta

Svet je lahko v celoti sprejel precejšnje število sprememb, ki ji je predlagal Parlament, in sicer spremembe 1, 2, 7, 21, 25, 26, 27, 30, 32, 33, 37, 41, 44, 47, 52, 53. Poleg tega je Svet z nekoliko spremenjenim besedilom sprejel spremembe 3 (v uvodni izjavi 11), 5, 6, 31, 34, 43, 48, 54, 62 (v členu 25(iii)), 65 in 66.

Svet je lahko deloma sprejel spremembe 4, 12, 17, 18, 107 (kot kompromis je Svet sprejel določilo, da se samo skrajšani tedenski počitki lahko prebijejo v vozilu) in 45 (Svet meni, da so določbe iz členov 8.6 in 8.7 približno enakovredne).

Glede spremembe 39 je Svet sprejel drugačno rešitev tega problema; to se odraža v členu 6.5.

Od sprememb, ki jih Komisija ni vključila v svoj spremenjeni predlog, je Svet vseeno sprejel spremembi 20 in 58.

Svet je zavrgel spremembe 8, 11, 14, 89, 19, 22, 28, 78, 42, 51, 55, 56, 61, 67, 69 in 70. Poleg tega je Svet skupaj s pojasnili zavrgel tudi spisek sprememb, ki sledi:

| — | sprememba 49; treba je vedeti, da so določbe Sveta glede tega posebnega vprašanja v bistvu določbe člena 10 (5)(a)ii in člena 20 – predvsem slednji prevzema pojem, ki ga je uvedel Parlament za primer, ko voznik dela za več kot eno transportno podjetje, |
| --- | --- |

—

sprememba 49; treba je vedeti, da so določbe Sveta glede tega posebnega vprašanja v bistvu določbe člena 10 (5)(a)ii in člena 20 – predvsem slednji prevzema pojem, ki ga je uvedel Parlament za primer, ko voznik dela za več kot eno transportno podjetje,

| — | sprememba 9 – čeprav se Svet strinja, da bi morali biti organi nadzora sposobni preveriti tekoči dan in predhodnih 28 dni, se mu je zdelo primerno, da se organom ne naloži absolutne obveznosti, da to počnejo, ampak da se jim pusti, da o tem sami presodijo, |
| --- | --- |

—

sprememba 9 – čeprav se Svet strinja, da bi morali biti organi nadzora sposobni preveriti tekoči dan in predhodnih 28 dni, se mu je zdelo primerno, da se organom ne naloži absolutne obveznosti, da to počnejo, ampak da se jim pusti, da o tem sami presodijo,

| — | glede spremembe 10 Svet meni, da bi se ta Uredba morala osredotočiti na čas vožnje in počitka ne pa na delovni čas kot celoto, |
| --- | --- |

—

glede spremembe 10 Svet meni, da bi se ta Uredba morala osredotočiti na čas vožnje in počitka ne pa na delovni čas kot celoto,

| — | v zvezi s spremembo 13 je treba poudariti, da je Svet vključil precej podobno določbo v člen 6.2, |
| --- | --- |

—

v zvezi s spremembo 13 je treba poudariti, da je Svet vključil precej podobno določbo v člen 6.2,

| — | v zvezi s spremembama 15 in 16, ki se nanašata na AETR in sta povezani s spremembo 4, je Svet mnenja, da njegova rešitev tega problema zagotavlja enakovredno zaščito, |
| --- | --- |

—

v zvezi s spremembama 15 in 16, ki se nanašata na AETR in sta povezani s spremembo 4, je Svet mnenja, da njegova rešitev tega problema zagotavlja enakovredno zaščito,

| — | glede sprememb 23 in 24, v katerih se obravnavajo izjeme za določene kategorije vozil, je Svet te kategorije vključil v člen 13, tako da lahko države članice izjeme za te kategorije uveljavijo na svojem ozemlju, |
| --- | --- |

—

glede sprememb 23 in 24, v katerih se obravnavajo izjeme za določene kategorije vozil, je Svet te kategorije vključil v člen 13, tako da lahko države članice izjeme za te kategorije uveljavijo na svojem ozemlju,

| — | glede spremembe 29 je Svet mnenja, da opredelitev „časa vožnje“ ni potrebna, |
| --- | --- |

—

glede spremembe 29 je Svet mnenja, da opredelitev „časa vožnje“ ni potrebna,

| — | sprememba 35: Svet meni, da bi te spodnje starostne meje morala urejati ustrezna zakonodaja Skupnosti, ki se nanaša na vozniška dovoljenja in usposabljanje poklicnih voznikov, |
| --- | --- |

—

sprememba 35: Svet meni, da bi te spodnje starostne meje morala urejati ustrezna zakonodaja Skupnosti, ki se nanaša na vozniška dovoljenja in usposabljanje poklicnih voznikov,

| — | glede spremembe 83 Svet v členu 7 predlaga podoben sistem, ki ureja isti problem prometne varnosti, vendar pa za ta sistem sodi, da ga je lažje uporabljati in preverjati, |
| --- | --- |

—

glede spremembe 83 Svet v členu 7 predlaga podoben sistem, ki ureja isti problem prometne varnosti, vendar pa za ta sistem sodi, da ga je lažje uporabljati in preverjati,

| — | sprememba 57 – Svet poudarja, da sta dve prvini iz te spremembe vključeni v člen 13(k) in (m) skupnega stališča, |
| --- | --- |

—

sprememba 57 – Svet poudarja, da sta dve prvini iz te spremembe vključeni v člen 13(k) in (m) skupnega stališča,

| — | v zvezi s spremembo 59 Svet poudarja, da se ta posebna situacija do neke mere obravnava v členu 13(b), |
| --- | --- |

—

v zvezi s spremembo 59 Svet poudarja, da se ta posebna situacija do neke mere obravnava v členu 13(b),

| — | spremembi 60 in 63 – Svet meni, da take določbe sodijo v predloženi osnutek direktive o izvrševanju (4), ki je tesno povezana s tem osnutkom uredbe, |
| --- | --- |

—

spremembi 60 in 63 – Svet meni, da take določbe sodijo v predloženi osnutek direktive o izvrševanju (4), ki je tesno povezana s tem osnutkom uredbe,

| — | glede spremembe 64 Svet pripominja, da je sprejel sklicevanja na „nediskriminacijo“, |
| --- | --- |

—

glede spremembe 64 Svet pripominja, da je sprejel sklicevanja na „nediskriminacijo“,

| — | sprememba 68 – ker Svet sodi, da trenutne določbe členov 20, 21, 23 in 24 povsem zadoščajo. |
| --- | --- |

—

sprememba 68 – ker Svet sodi, da trenutne določbe členov 20, 21, 23 in 24 povsem zadoščajo.

III.   ZAKLJUČEK

Svet bi lahko sprejel večino sprememb s strani Parlamenta (prim. tudi seznam prvin „dodane vrednosti“ pod II) v zvezi s „temeljnimi določbami“ osnutka uredbe, ki se nanašajo na dnevne ali tedenske čase vožnje in počitka ter na odmore, pa tudi na vprašanja izvrševanja in področja uporabe. Zato se lahko zaključi, da obstaja visoka stopnja skladnosti med obema institucijama o ključnih prvinah tega osnutka dokumenta.

---

(1)  UL C 38 E, 12.2.2004, str. 152.

(2)  UL L 370, 31.12.1985, str. 1.

(3)  UL C 221, 17.9.2002, str. 19.

(4)  „osnutek direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih pogojih za izvajanje Direktive 2002/15/ES ter uredb Sveta (EES) 3820/85 in 3821/85, ki se nanašajo na socialno zakonodajo v zvezi z dejavnostmi cestnega prevoza.“

---

| 15.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 63/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

CE 63/26

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 13/2005,

ki ga je sprejel Svet dne 9. decembra 2004

z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/ /ES z dne ... o spremembi Direktive 1999/32/ES glede deleža žvepla v gorivih za plovila

(2005/C 63 E/03)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Okoljska politika Skupnosti, kot jo na podlagi člena 174 Pogodbe določajo okoljski akcijski programi, še posebej Šesti okoljski akcijski program Skupnosti, ki je bil sprejet s Sklepom št. 1600/2002/ES (4), si prizadeva doseči ravni kakovosti zraka, ki ne bodo imele nesprejemljivih učinkov in ne bodo predstavljale tveganj za zdravje ljudi in okolje. |
| --- | --- |

(1)

Okoljska politika Skupnosti, kot jo na podlagi člena 174 Pogodbe določajo okoljski akcijski programi, še posebej Šesti okoljski akcijski program Skupnosti, ki je bil sprejet s Sklepom št. 1600/2002/ES (4), si prizadeva doseči ravni kakovosti zraka, ki ne bodo imele nesprejemljivih učinkov in ne bodo predstavljale tveganj za zdravje ljudi in okolje.

| (2) | Direktiva Sveta 1999/32/ES z dne 26. aprila 1999 o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (5) določa najvišjo dovoljeno vsebnost žvepla v težkem kurilnem olju, plinskem olju in plinskem olju za plovila, ki se uporabljajo v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva Sveta 1999/32/ES z dne 26. aprila 1999 o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (5) določa najvišjo dovoljeno vsebnost žvepla v težkem kurilnem olju, plinskem olju in plinskem olju za plovila, ki se uporabljajo v Skupnosti.

| (3) | Direktiva 1999/32/ES od Komisije zahteva, da presodi, kateri ukrepi bi se lahko sprejeli za zmanjšanje prispevka sežiganja goriv za plovila k zakisljevanju, razen plinskega olja za plovila, in, če je to primerno, da pripravi ustrezen predlog. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 1999/32/ES od Komisije zahteva, da presodi, kateri ukrepi bi se lahko sprejeli za zmanjšanje prispevka sežiganja goriv za plovila k zakisljevanju, razen plinskega olja za plovila, in, če je to primerno, da pripravi ustrezen predlog.

| (4) | Emisije, ki nastajajo v ladijskem prometu pri sežiganju goriv za plovila z visoko vsebnostjo žvepla, onesnažujejo zrak z žveplovim dioksidom in trdnimi delci. To z zakisljevanjem škoduje okolju, zdravju ljudi, lastnini in kulturni dediščini, zlasti v obalnih območjih in pristaniščih. |
| --- | --- |

(4)

Emisije, ki nastajajo v ladijskem prometu pri sežiganju goriv za plovila z visoko vsebnostjo žvepla, onesnažujejo zrak z žveplovim dioksidom in trdnimi delci. To z zakisljevanjem škoduje okolju, zdravju ljudi, lastnini in kulturni dediščini, zlasti v obalnih območjih in pristaniščih.

| (5) | Ukrepi iz te direktive, ki zmanjšujejo emisije ladijskega prometa v mednarodnih vodah, dopolnjujejo nacionalne ukrepe držav članic za upoštevanje zgornjih mej emisij za onesnaževala zraka iz Direktive 2001/81/ES (6). |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te direktive, ki zmanjšujejo emisije ladijskega prometa v mednarodnih vodah, dopolnjujejo nacionalne ukrepe držav članic za upoštevanje zgornjih mej emisij za onesnaževala zraka iz Direktive 2001/81/ES (6).

| (6) | Zmanjšanje vsebnosti žvepla v gorivu ima določene prednosti za ladje, saj izboljšuje učinkovitost obratovanja, zmanjšuje stroške vzdrževanja in spodbuja učinkovito uporabo določenih tehnologij za zmanjševanje emisij, kot je selektivna katalitska redukcija. |
| --- | --- |

(6)

Zmanjšanje vsebnosti žvepla v gorivu ima določene prednosti za ladje, saj izboljšuje učinkovitost obratovanja, zmanjšuje stroške vzdrževanja in spodbuja učinkovito uporabo določenih tehnologij za zmanjševanje emisij, kot je selektivna katalitska redukcija.

| (7) | Pogodba zahteva, da se upoštevajo posebne značilnosti najbolj oddaljenih regij Skupnosti, to je francoskih čezmorskih departmajev, Azorov, Madeire in Kanarskih otokov. |
| --- | --- |

(7)

Pogodba zahteva, da se upoštevajo posebne značilnosti najbolj oddaljenih regij Skupnosti, to je francoskih čezmorskih departmajev, Azorov, Madeire in Kanarskih otokov.

| (8) | Leta 1997 je diplomatska konferenca sprejela Protokol, ki spreminja Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja z ladij iz leta 1973, spremenjeno s Protokolom k tej konvenciji iz leta 1978 (v nadaljnjem besedilu „MARPOL“). Ta protokol k MARPOL dodaja novo Prilogo VI, ki vsebuje pravila za preprečevanje onesnaževanja zraka z ladij. Protokol iz leta 1997 in z njim Priloga VI k MARPOL bosta začela veljati 19. maja 2005. |
| --- | --- |

(8)

Leta 1997 je diplomatska konferenca sprejela Protokol, ki spreminja Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja z ladij iz leta 1973, spremenjeno s Protokolom k tej konvenciji iz leta 1978 (v nadaljnjem besedilu „MARPOL“). Ta protokol k MARPOL dodaja novo Prilogo VI, ki vsebuje pravila za preprečevanje onesnaževanja zraka z ladij. Protokol iz leta 1997 in z njim Priloga VI k MARPOL bosta začela veljati 19. maja 2005.

| (9) | Priloga VI k MARPOL predvideva, da se določena območja razglasijo za območja nadzora nad emisijami žveplovega dioksida (v nadaljevanju „območja nadzora nad emisijami SOx“). Baltik je v tej prilogi že določen kot tako območje. Rezultat razprav znotraj Mednarodne pomorske organizacije (MPO) je načelni dogovor o razglasitvi Severnega morja, vključno z Rokavskim prelivom, za območje nadzora nad emisijami SOx po začetku veljavnosti Priloge VI. |
| --- | --- |

(9)

Priloga VI k MARPOL predvideva, da se določena območja razglasijo za območja nadzora nad emisijami žveplovega dioksida (v nadaljevanju „območja nadzora nad emisijami SOx“). Baltik je v tej prilogi že določen kot tako območje. Rezultat razprav znotraj Mednarodne pomorske organizacije (MPO) je načelni dogovor o razglasitvi Severnega morja, vključno z Rokavskim prelivom, za območje nadzora nad emisijami SOx po začetku veljavnosti Priloge VI.

| (10) | Cilje te direktive je možno doseči z izvrševanjem obveznosti glede vsebnosti žvepla v gorivih za plovila. Zaupanja vredno izvajanje te direktive je možno zagotoviti z dejanskim vzorčenjem in odvračilnimi kaznimi v vsej Skupnosti. Države članice sprejmejo izvršilne ukrepe v zvezi s plovili, ki plujejo pod njihovimi zastavami, in plovili, ki so v njihovih pristaniščih. Države članice poleg tega tesno sodelujejo pri sprejemanju dodatnih izvršilnih ukrepov v zvezi z drugimi plovili v skladu z mednarodnim pomorskim pravom. |
| --- | --- |

(10)

Cilje te direktive je možno doseči z izvrševanjem obveznosti glede vsebnosti žvepla v gorivih za plovila. Zaupanja vredno izvajanje te direktive je možno zagotoviti z dejanskim vzorčenjem in odvračilnimi kaznimi v vsej Skupnosti. Države članice sprejmejo izvršilne ukrepe v zvezi s plovili, ki plujejo pod njihovimi zastavami, in plovili, ki so v njihovih pristaniščih. Države članice poleg tega tesno sodelujejo pri sprejemanju dodatnih izvršilnih ukrepov v zvezi z drugimi plovili v skladu z mednarodnim pomorskim pravom.

| (11) | Da bi imela pomorska industrija dovolj časa za tehnično prilagoditev na najvišjo dovoljeno vsebnost žvepla 0,1 % mase v gorivih za plovila, ki jih uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in ladje, zasidrane v pristaniščih Skupnosti, naj bo datum začetka veljavnosti te zahteve 1. januar 2010. Ta datum utegne Grčiji povzročiti tehnične težave, zato je smiselno dovoliti začasno odstopanje za določena plovila, ki opravljajo promet znotraj grškega ozemlja. |
| --- | --- |

(11)

Da bi imela pomorska industrija dovolj časa za tehnično prilagoditev na najvišjo dovoljeno vsebnost žvepla 0,1 % mase v gorivih za plovila, ki jih uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in ladje, zasidrane v pristaniščih Skupnosti, naj bo datum začetka veljavnosti te zahteve 1. januar 2010. Ta datum utegne Grčiji povzročiti tehnične težave, zato je smiselno dovoliti začasno odstopanje za določena plovila, ki opravljajo promet znotraj grškega ozemlja.

| (12) | Treba je okrepiti položaj držav članic v pogajanjih v okviru MPO, zlasti v postopku revizije Priloge VI k MARPOL, resneje razmisliti o bolj ambicioznih ukrepih glede strožjih omejitev dovoljene vsebnosti žvepla v težkih kurilnih oljih, ki jih uporabljajo ladje, in o uporabi enakovrednih alternativnih ukrepov za zmanjševanje emisij. |
| --- | --- |

(12)

Treba je okrepiti položaj držav članic v pogajanjih v okviru MPO, zlasti v postopku revizije Priloge VI k MARPOL, resneje razmisliti o bolj ambicioznih ukrepih glede strožjih omejitev dovoljene vsebnosti žvepla v težkih kurilnih oljih, ki jih uporabljajo ladje, in o uporabi enakovrednih alternativnih ukrepov za zmanjševanje emisij.

| (13) | Skupščina MPO je v Resoluciji A.926(22) povabila vlade, zlasti tiste iz regij, ki so bile razglašene za območja nadzora nad emisijami SOx, da na območjih pod svojo jurisdikcijo zagotovijo razpoložljivost ladijskih kurilnih olj z nizko vsebnostjo žvepla. |
| --- | --- |

(13)

Skupščina MPO je v Resoluciji A.926(22) povabila vlade, zlasti tiste iz regij, ki so bile razglašene za območja nadzora nad emisijami SOx, da na območjih pod svojo jurisdikcijo zagotovijo razpoložljivost ladijskih kurilnih olj z nizko vsebnostjo žvepla.

| (14) | MPO je sprejela smernice za vzorčenje kurilnega olja za ugotavljanje skladnosti s Prilogo VI k MARPOL in naj bi razvila smernice za sisteme čiščenja izpušnih plinov in druge tehnološke metode za omejitev emisij SOx v območjih nadzora nad emisijami SOx. |
| --- | --- |

(14)

MPO je sprejela smernice za vzorčenje kurilnega olja za ugotavljanje skladnosti s Prilogo VI k MARPOL in naj bi razvila smernice za sisteme čiščenja izpušnih plinov in druge tehnološke metode za omejitev emisij SOx v območjih nadzora nad emisijami SOx.

| (15) | Direktiva 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav (7) ponovno sprejema Direktivo 88/609/EGS. Direktivo 1999/32/ES je treba zato v skladu s členom 3(4) Direktive spremeniti. |
| --- | --- |

(15)

Direktiva 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav (7) ponovno sprejema Direktivo 88/609/EGS. Direktivo 1999/32/ES je treba zato v skladu s členom 3(4) Direktive spremeniti.

| (16) | Pri odobritvi tehnologij za zmanjševanje emisij naj Komisiji pomaga že obstoječi Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 2099/2002 (8). |
| --- | --- |

(16)

Pri odobritvi tehnologij za zmanjševanje emisij naj Komisiji pomaga že obstoječi Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 2099/2002 (8).

| (17) | Tehnologije za zmanjševanje emisij lahko, če nimajo negativnih učinkov na ekosisteme in če so razvite skladno z ustreznimi mehanizmi odobritve in nadzora, omogočijo vsaj enakovredno ali celo večje zmanjšanje emisij kot uporaba goriv z nizko vsebnostjo žvepla. Pomembno je, da obstajajo ustrezni pogoji za pospeševanje razvoja novih tehnologij za zmanjševanje emisij. |
| --- | --- |

(17)

Tehnologije za zmanjševanje emisij lahko, če nimajo negativnih učinkov na ekosisteme in če so razvite skladno z ustreznimi mehanizmi odobritve in nadzora, omogočijo vsaj enakovredno ali celo večje zmanjšanje emisij kot uporaba goriv z nizko vsebnostjo žvepla. Pomembno je, da obstajajo ustrezni pogoji za pospeševanje razvoja novih tehnologij za zmanjševanje emisij.

| (18) | Evropska agencija za pomorsko varnost po potrebi pomaga Komisiji in državam članicam pri spremljanju izvajanja te direktive. |
| --- | --- |

(18)

Evropska agencija za pomorsko varnost po potrebi pomaga Komisiji in državam članicam pri spremljanju izvajanja te direktive.

| (19) | Ukrepi, potrebni za izvajanje te direktive, naj se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (9). |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi, potrebni za izvajanje te direktive, naj se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (9).

| (20) | Direktivo 1999/32/ES je treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(20)

Direktivo 1999/32/ES je treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA TO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 1999/32/ES se spremeni:

| 1. | Člen 1(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Zmanjšanje emisij žveplovega dioksida, ki nastanejo pri sežiganju nekaterih vrst naftnega tekočega goriva, se doseže, če se kot pogoj za uporabo takega goriva na ozemlju držav članic, v teritorialnem morju in izključnih ekonomskih conah ali conah nadzora onesnaževanja uvedejo mejne vrednosti za vsebnost žvepla v njih.
  Omejitve glede vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah naftnega tekočega goriva, ki so določene v tej direktivi, se ne uporabljajo za:






  (a) | goriva, namenjena za raziskave in testiranje; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 1(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Zmanjšanje emisij žveplovega dioksida, ki nastanejo pri sežiganju nekaterih vrst naftnega tekočega goriva, se doseže, če se kot pogoj za uporabo takega goriva na ozemlju držav članic, v teritorialnem morju in izključnih ekonomskih conah ali conah nadzora onesnaževanja uvedejo mejne vrednosti za vsebnost žvepla v njih.

Omejitve glede vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah naftnega tekočega goriva, ki so določene v tej direktivi, se ne uporabljajo za:

(a)

goriva, namenjena za raziskave in testiranje;

| (b) | goriva, namenjena za predelavo pred končnim sežigom; |
| --- | --- |

(b)

goriva, namenjena za predelavo pred končnim sežigom;

| (c) | goriva, ki se predelajo v rafinerijah; |
| --- | --- |

(c)

goriva, ki se predelajo v rafinerijah;

| (d) | goriva, ki se uporabljajo in dajejo na trgu v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti, če zadevne države članice zagotovijo, da se v teh regijah:






  — | upoštevajo standardi kakovosti zraka, |
| --- | --- | --- |

(d)

goriva, ki se uporabljajo in dajejo na trgu v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti, če zadevne države članice zagotovijo, da se v teh regijah:

—

upoštevajo standardi kakovosti zraka,

| — | ne uporablja težko kurilno olje, katerega vsebnost žvepla presega 3 % mase; |
| --- | --- |

—

ne uporablja težko kurilno olje, katerega vsebnost žvepla presega 3 % mase;

| (e) | goriva, ki jih uporabljajo vojne ladje in druga plovila v vojaški službi. Vendar pa si vsaka država članica s sprejetjem ustreznih ukrepov, ki ne ogrožajo delovanja ali operativnih zmogljivosti takih ladij, prizadeva zagotoviti, da te ladje v mejah razumnega in izvedljivega ravnajo v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

(e)

goriva, ki jih uporabljajo vojne ladje in druga plovila v vojaški službi. Vendar pa si vsaka država članica s sprejetjem ustreznih ukrepov, ki ne ogrožajo delovanja ali operativnih zmogljivosti takih ladij, prizadeva zagotoviti, da te ladje v mejah razumnega in izvedljivega ravnajo v skladu s to direktivo;

| (f) | katero koli rabo goriva na plovilu, ki je potrebna za zagotovitev varnosti ladje ali za reševanje življenja na morju; |
| --- | --- |

(f)

katero koli rabo goriva na plovilu, ki je potrebna za zagotovitev varnosti ladje ali za reševanje življenja na morju;

| (g) | katero koli rabo goriva na ladji, ki je potrebna zaradi škode, nastale njej ali njeni opremi, če se po nastanku škode sprejmejo vsi razumni ukrepi za preprečitev ali zmanjšanje presežnih emisij in če so bili ukrepi za odpravo škode sprejeti, kakor hitro je bilo mogoče. To ne velja, če je lastnik ali poveljnik ladje škodo povzročil naklepno ali iz hude malomarnosti; |
| --- | --- |

(g)

katero koli rabo goriva na ladji, ki je potrebna zaradi škode, nastale njej ali njeni opremi, če se po nastanku škode sprejmejo vsi razumni ukrepi za preprečitev ali zmanjšanje presežnih emisij in če so bili ukrepi za odpravo škode sprejeti, kakor hitro je bilo mogoče. To ne velja, če je lastnik ali poveljnik ladje škodo povzročil naklepno ali iz hude malomarnosti;

| (h) | goriva na krovu plovil, ki uporabljajo v skladu s členom 4c odobrene tehnologije za zmanjševanje emisij.“. |
| --- | --- |

(h)

goriva na krovu plovil, ki uporabljajo v skladu s členom 4c odobrene tehnologije za zmanjševanje emisij.“.

| 2. | Člen 2 se spremeni:






  (a) | v točki 1 se prva alinea nadomesti z naslednjim:






  „– | katero koli naftno tekoče gorivo, ki sodi v tarifno oznako kombinirane nomenklature carinske tarife 2710 19 51 do 2710 19 69, razen goriva za plovila, ali“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Člen 2 se spremeni:

(a)

v točki 1 se prva alinea nadomesti z naslednjim:

„–

katero koli naftno tekoče gorivo, ki sodi v tarifno oznako kombinirane nomenklature carinske tarife 2710 19 51 do 2710 19 69, razen goriva za plovila, ali“;

| (b) | v točki 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „plinsko olje pomeni:






  — | katero koli naftno tekoče gorivo, razen goriv za plovila, ki sodi v tarifno oznako kombinirane nomenklature carinske tarife 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 ali 2710 19 49, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

v točki 2 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„plinsko olje pomeni:

—

katero koli naftno tekoče gorivo, razen goriv za plovila, ki sodi v tarifno oznako kombinirane nomenklature carinske tarife 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 ali 2710 19 49, ali

| — | katero koli naftno tekoče gorivo, razen goriv za plovila, pri katerem manj kot 65 % prostornine (skupaj z izgubami) destilira pri 250 oC in pri katerem vsaj 85 % prostornine (skupaj z izgubami) destilira pri 350 oC po metodi ASTM D86;.“; |
| --- | --- |

—

katero koli naftno tekoče gorivo, razen goriv za plovila, pri katerem manj kot 65 % prostornine (skupaj z izgubami) destilira pri 250 oC in pri katerem vsaj 85 % prostornine (skupaj z izgubami) destilira pri 350 oC po metodi ASTM D86;.“;

| (c) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „3. | gorivo za plovila je katero koli naftno tekoče gorivo, namenjeno za uporabo ali v uporabi na plovilih, vključno z gorivi, ki so opredeljena v ISO 8217;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.

gorivo za plovila je katero koli naftno tekoče gorivo, namenjeno za uporabo ali v uporabi na plovilih, vključno z gorivi, ki so opredeljena v ISO 8217;“;

| (d) | vstavijo se naslednje točke:






  „3a | dizelsko olje za plovila je katero koli gorivo za plovila, katerega viskoznost ali gostota je v mejah, določenih za destilate tipa DMB in DMC iz tabele I ISO 8217; |
| --- | --- | --- |

(d)

vstavijo se naslednje točke:

„3a

dizelsko olje za plovila je katero koli gorivo za plovila, katerega viskoznost ali gostota je v mejah, določenih za destilate tipa DMB in DMC iz tabele I ISO 8217;

| 3b | plinsko olje za plovila je katero koli gorivo za plovila, katerega viskoznost ali gostota je v mejah, določenih za destilate tipa DMX in DMA iz tabele I ISO 8217; |
| --- | --- |

3b

plinsko olje za plovila je katero koli gorivo za plovila, katerega viskoznost ali gostota je v mejah, določenih za destilate tipa DMX in DMA iz tabele I ISO 8217;

| 3c | MARPOL pomeni Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 h Konvenciji; |
| --- | --- |

3c

MARPOL pomeni Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 h Konvenciji;

| 3d | Priloga VI k MARPOL pomeni prilogo z naslovom ‚Pravila za preprečevanje onesnaževanja zraka z ladij‘, ki je bila s Protokolom iz leta 1997 dodana h Konvenciji MARPOL; |
| --- | --- |

3d

Priloga VI k MARPOL pomeni prilogo z naslovom ‚Pravila za preprečevanje onesnaževanja zraka z ladij‘, ki je bila s Protokolom iz leta 1997 dodana h Konvenciji MARPOL;

| 3e | območja nadzora nad emisijami SOx pomenijo morska območja, ki jih je kot taka opredelila Mednarodna pomorska organizacija (MPO) v skladu s Prilogo VI k MARPOL; |
| --- | --- |

3e

območja nadzora nad emisijami SOx pomenijo morska območja, ki jih je kot taka opredelila Mednarodna pomorska organizacija (MPO) v skladu s Prilogo VI k MARPOL;

| 3f | potniške ladje pomenijo ladje, ki prevažajo več kot 12 potnikov, pri čemer je potnik vsaka oseba, razen:






  (i) | poveljnika ladje in članov posadke ali drugih oseb, ki so na kakršni koli podlagi na krovu zaposleni ali najeti v zvezi z obratovanjem ladje; in |
| --- | --- | --- |

3f

potniške ladje pomenijo ladje, ki prevažajo več kot 12 potnikov, pri čemer je potnik vsaka oseba, razen:

(i)

poveljnika ladje in članov posadke ali drugih oseb, ki so na kakršni koli podlagi na krovu zaposleni ali najeti v zvezi z obratovanjem ladje; in

| (ii) | otrok, mlajših od enega leta; |
| --- | --- |

(ii)

otrok, mlajših od enega leta;

| 3g | linijski prevozi pomenijo zaporedje plovb ladje med dvema ali več istimi pristanišči ali zaporedje plovb iz istega pristanišča in vanj brez vmesnih postankov:






  (i) | v skladu z objavljenim voznim redom; ali |
| --- | --- | --- |

3g

linijski prevozi pomenijo zaporedje plovb ladje med dvema ali več istimi pristanišči ali zaporedje plovb iz istega pristanišča in vanj brez vmesnih postankov:

(i)

v skladu z objavljenim voznim redom; ali

| (ii) | ki so tako redne ali pogoste, da imajo prepoznaven vozni red; |
| --- | --- |

(ii)

ki so tako redne ali pogoste, da imajo prepoznaven vozni red;

| 3h | vojna ladja pomeni ladjo, ki pripada oboroženim silam države in nosi zunanja znamenja, po katerih se prepozna njeno državljanstvo, je pod poveljstvom od vlade ustrezno pooblaščenega častnika, čigar ime se nahaja na ustreznem seznamu častnikov, in za katere posadko velja običajna vojaška disciplina; |
| --- | --- |

3h

vojna ladja pomeni ladjo, ki pripada oboroženim silam države in nosi zunanja znamenja, po katerih se prepozna njeno državljanstvo, je pod poveljstvom od vlade ustrezno pooblaščenega častnika, čigar ime se nahaja na ustreznem seznamu častnikov, in za katere posadko velja običajna vojaška disciplina;

| 3i | zasidrane ladje pomenijo ladje, ki so varno pritrjene ali zasidrane v pristanišču Skupnosti med natovarjanjem, iztovarjanjem ali oskrbo, vključno s časom, ko ni pretovarjanja; |
| --- | --- |

3i

zasidrane ladje pomenijo ladje, ki so varno pritrjene ali zasidrane v pristanišču Skupnosti med natovarjanjem, iztovarjanjem ali oskrbo, vključno s časom, ko ni pretovarjanja;

| 3j | plovilo za plovbo po celinskih plovnih poteh pomeni plovilo, posebej namenjeno za plovbo po celinskih plovnih poteh, kot so opredeljene v Direktivi Sveta 82/714/EGS z dne 4. oktobra 1982 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (10), vključno z vsemi plovili, ki imajo:






  — | spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, kot je opredeljeno v Direktivi 82/714/EGS, |
| --- | --- | --- |

3j

plovilo za plovbo po celinskih plovnih poteh pomeni plovilo, posebej namenjeno za plovbo po celinskih plovnih poteh, kot so opredeljene v Direktivi Sveta 82/714/EGS z dne 4. oktobra 1982 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (10), vključno z vsemi plovili, ki imajo:

—

spričevalo Skupnosti za plovbo po celinskih plovnih poteh, kot je opredeljeno v Direktivi 82/714/EGS,

| — | spričevalo, izdano na podlagi člena 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu; |
| --- | --- |

—

spričevalo, izdano na podlagi člena 22 Revidirane konvencije o plovbi po Renu;

| 3k | dajanje na trg pomeni odplačno ali neodplačno dobavo ali dajanje na voljo goriva za plovila za sežiganje na krovu tretjim osebam, kjer koli znotraj jurisdikcije držav članic. Izključeni sta dobava in dajanje na voljo goriva za plovila za namene izvoza v rezervoarjih za tovor; |
| --- | --- |

3k

dajanje na trg pomeni odplačno ali neodplačno dobavo ali dajanje na voljo goriva za plovila za sežiganje na krovu tretjim osebam, kjer koli znotraj jurisdikcije držav članic. Izključeni sta dobava in dajanje na voljo goriva za plovila za namene izvoza v rezervoarjih za tovor;

| 3l | najbolj oddaljene regije pomenijo francoske čezmorske departmaje, Azore, Madeiro in Kanarske otoke, kot je določeno v členu 299 Pogodbe; |
| --- | --- |

3l

najbolj oddaljene regije pomenijo francoske čezmorske departmaje, Azore, Madeiro in Kanarske otoke, kot je določeno v členu 299 Pogodbe;

| 3m | tehnologija za zmanjševanje emisij pomeni sistem čiščenja izpušnih plinov ali katero koli drugo preverljivo in izvedljivo tehnološko metodo; |
| --- | --- |

3m

tehnologija za zmanjševanje emisij pomeni sistem čiščenja izpušnih plinov ali katero koli drugo preverljivo in izvedljivo tehnološko metodo;

| (e) | točka 6 se črta. |
| --- | --- |

(e)

točka 6 se črta.

| 3. | Člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  Največja vsebnost žvepla v težkem kurilnem olju
  1.   Države članice storijo vse potrebno, da se od 1. januarja 2003 težka kurilna olja z vsebnostjo žvepla več kot 1 % mase ne uporabljajo na njihovem ozemlju.






  2. | (i) | Pod pogojem ustreznega spremljanja emisij s strani pristojnih organov se ta zahteva ne uporablja za težka kurilna olja, ki se sežigajo:






  (a) | v kurilnih napravah, ki sodijo na področje uporabe Direktive 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav (11), za katere se v skladu z opredelitvijo iz člena 2(9) omenjene direktive šteje, da so nove naprave, ter ki upoštevajo mejne vrednosti emisij žveplovega dioksida za take naprave iz Priloge IV k omenjeni direktivi in so uporabljene v skladu s členom 4 Direktive; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

Največja vsebnost žvepla v težkem kurilnem olju

1.   Države članice storijo vse potrebno, da se od 1. januarja 2003 težka kurilna olja z vsebnostjo žvepla več kot 1 % mase ne uporabljajo na njihovem ozemlju.

2.

(i)

Pod pogojem ustreznega spremljanja emisij s strani pristojnih organov se ta zahteva ne uporablja za težka kurilna olja, ki se sežigajo:

(a)

v kurilnih napravah, ki sodijo na področje uporabe Direktive 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav (11), za katere se v skladu z opredelitvijo iz člena 2(9) omenjene direktive šteje, da so nove naprave, ter ki upoštevajo mejne vrednosti emisij žveplovega dioksida za take naprave iz Priloge IV k omenjeni direktivi in so uporabljene v skladu s členom 4 Direktive;

| (b) | v kurilnih napravah, ki sodijo na področje uporabe Direktive 2001/80/ES, za katere se v skladu z opredelitvijo iz člena 2(10) omenjene direktive šteje, da so obstoječe naprave, če so emisije žveplovega dioksida iz teh kurilnih naprav manjše ali enake 1 700 mg/Nm3 pri vsebnosti kisika v suhem odpadnem plinu 3 % po prostornini ter če so od 1. januarja 2008 emisije žveplovega dioksida iz kurilnih naprav v skladu s členom 4(3)(a) Direktive 2001/80/ES enake ali manjše od tistih, ki izhajajo iz upoštevanja mejnih vrednosti emisij za nove naprav iz dela A Priloge IV k omenjeni direktivi in, kjer je primerno, ob uporabi členov 5, 7 in 8 omenjene direktive; |
| --- | --- |

(b)

v kurilnih napravah, ki sodijo na področje uporabe Direktive 2001/80/ES, za katere se v skladu z opredelitvijo iz člena 2(10) omenjene direktive šteje, da so obstoječe naprave, če so emisije žveplovega dioksida iz teh kurilnih naprav manjše ali enake 1 700 mg/Nm3 pri vsebnosti kisika v suhem odpadnem plinu 3 % po prostornini ter če so od 1. januarja 2008 emisije žveplovega dioksida iz kurilnih naprav v skladu s členom 4(3)(a) Direktive 2001/80/ES enake ali manjše od tistih, ki izhajajo iz upoštevanja mejnih vrednosti emisij za nove naprav iz dela A Priloge IV k omenjeni direktivi in, kjer je primerno, ob uporabi členov 5, 7 in 8 omenjene direktive;

| (c) | v drugih kurilnih napravah, ki ne sodijo na področje uporabe točke (a) ali (b), če emisije žveplovega dioksida ne presegajo 1 700 mg/Nm3 pri vsebnosti kisika v suhem odpadnem plinu 3 % po prostornini; |
| --- | --- |

(c)

v drugih kurilnih napravah, ki ne sodijo na področje uporabe točke (a) ali (b), če emisije žveplovega dioksida ne presegajo 1 700 mg/Nm3 pri vsebnosti kisika v suhem odpadnem plinu 3 % po prostornini;

| (d) | v rafinerijah, kjer je mesečno povprečje emisij žveplovega dioksida iz vseh naprav v rafineriji, ne glede na uporabljeno vrsto goriva ali kombinacijo goriv, v okviru mejne vrednosti, ki jo določi vsaka država članica in ne presega 1 700 mg/Nm3. To ne velja za kurilne naprave, ki sodijo pod točko (a) ali, od 1. januarja 2008, pod točko (b). |
| --- | --- |

(d)

v rafinerijah, kjer je mesečno povprečje emisij žveplovega dioksida iz vseh naprav v rafineriji, ne glede na uporabljeno vrsto goriva ali kombinacijo goriv, v okviru mejne vrednosti, ki jo določi vsaka država članica in ne presega 1 700 mg/Nm3. To ne velja za kurilne naprave, ki sodijo pod točko (a) ali, od 1. januarja 2008, pod točko (b).

(ii)

Države članice storijo vse potrebno, da vse kurilne naprave, ki uporabljajo težko kurilno olje z vsebnostjo žvepla, ki je večja od vsebnosti iz odstavka 1, ne obratujejo brez dovoljenja pristojnega organa, ki določi mejne vrednosti emisij.

3.   Določbe odstavka 2 se pregledajo in, če je primerno, spremenijo z upoštevanjem vseh prihodnjih sprememb Direktive 2001/80/ES

| 4. | Člen 4 se spremeni:






  (a) | z učinkom od 1. januarja 2010:






  (i) | se v odstavku 1 črtajo besede „skupaj s plinskim oljem za plovila“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Člen 4 se spremeni:

(a)

z učinkom od 1. januarja 2010:

(i)

se v odstavku 1 črtajo besede „skupaj s plinskim oljem za plovila“;

| (ii) | se črta odstavek 2; |
| --- | --- |

(ii)

se črta odstavek 2;

| (b) | z učinkom od ..... (12) se črtata odstavka 3 in 4. |
| --- | --- |

(b)

z učinkom od ..... (12) se črtata odstavka 3 in 4.

| 5. | Vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 4a
  Največja vsebnost žvepla v gorivih za plovila, ki se uporabljajo v območjih nadzora nad emisijami SOx in na potniških ladjah, ki opravljajo linijske prevoze v pristanišča Skupnosti ali iz njih
  1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se goriva za plovila ne uporabljajo na območjih njihovih teritorialnih voda, izključnih ekonomskih con in con nadzora onesnaževanja, ki sodijo v območja nadzora nad emisijami SOx, če vsebnost žvepla v teh vrstah goriva presega 1,5 % mase. To velja za vsa plovila ne glede na zastavo, pod katero plujejo, vključno s plovili, ki so potovanje začela zunaj Skupnosti.
  2.   Datumi začetka uporabe odstavka 1 so naslednji:






  (a) | za območje Baltika iz pravila 14(3)(a) iz Priloge VI k MARPOL:..... (13); |
| --- | --- | --- |

5.

Vstavijo se naslednji členi:

„Člen 4a

Največja vsebnost žvepla v gorivih za plovila, ki se uporabljajo v območjih nadzora nad emisijami SOx in na potniških ladjah, ki opravljajo linijske prevoze v pristanišča Skupnosti ali iz njih

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se goriva za plovila ne uporabljajo na območjih njihovih teritorialnih voda, izključnih ekonomskih con in con nadzora onesnaževanja, ki sodijo v območja nadzora nad emisijami SOx, če vsebnost žvepla v teh vrstah goriva presega 1,5 % mase. To velja za vsa plovila ne glede na zastavo, pod katero plujejo, vključno s plovili, ki so potovanje začela zunaj Skupnosti.

2.   Datumi začetka uporabe odstavka 1 so naslednji:

(a)

za območje Baltika iz pravila 14(3)(a) iz Priloge VI k MARPOL:..... (13);

| (b) | za Severno morje in katera koli druga morska območja, vključno s pristanišči, ki jih MPO naknadno razglasi za območja nadzora nad emisijami SOx v skladu s pravilom 14(3)(b) iz Priloge VI k MARPOL:






  — | 12 mesecev po začetku veljavnosti te razglasitve, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

za Severno morje in katera koli druga morska območja, vključno s pristanišči, ki jih MPO naknadno razglasi za območja nadzora nad emisijami SOx v skladu s pravilom 14(3)(b) iz Priloge VI k MARPOL:

—

12 mesecev po začetku veljavnosti te razglasitve, ali

| — | ........ (14), |
| --- | --- |

—

........ (14),

kar koli nastopi pozneje.

3.   Države članice so odgovorne za izvrševanje odstavka 1 vsaj na:

| — | plovilih, ki plujejo pod njihovimi zastavami, in |
| --- | --- |

—

plovilih, ki plujejo pod njihovimi zastavami, in

| — | v primeru držav članic, ki mejijo na območja nadzora nad emisijami SOx, plovilih, ki plujejo pod katero koli zastavo, ko so ta plovila v njihovih pristaniščih. |
| --- | --- |

—

v primeru držav članic, ki mejijo na območja nadzora nad emisijami SOx, plovilih, ki plujejo pod katero koli zastavo, ko so ta plovila v njihovih pristaniščih.

Države članice lahko glede drugih plovil sprejmejo dodatne izvršilne ukrepe v skladu z mednarodnim pomorskim pravom.

4.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da od datuma iz odstavka 2(a) potniške ladje, ki opravljajo linijske prevoze v pristanišča Skupnosti ali iz njih, v njihovih teritorialnih vodah, izključnih ekonomskih conah in conah nadzora onesnaževanja ne uporabljajo goriv za plovila, če vsebnost žvepla teh goriv presega 1,5 % mase. Države članice so odgovorne za izvrševanje te zahteve vsaj na plovilih, ki plujejo pod njihovo zastavo in na plovilih, ki plujejo pod katero koli zastavo, ko so ta plovila v njihovih pristaniščih.

5.   Države članice zahtevajo od datuma iz odstavka 2(a) pravilno izpolnjevanje ladijskih dnevnikov, vključno v zvezi z operacijami menjave goriva, kot pogoj za vstop ladij v pristanišča Skupnosti.

6.   Države članice zagotovijo, da dobavitelj od datuma iz odstavku 2(a) na dobavnici o oskrbi z gorivom dokumentira vsebnost žvepla za vsa goriva za plovila, ki se prodajajo na njihovih ozemljih, in da dobavnico spremlja zapečaten vzorec.

7.   Države članice zagotovijo, da se od datuma iz odstavka 2(a) dizelska olja za plovila ne dajejo na trg na njihovem ozemlju, če vsebnost žvepla v te vrste gorivih presega 1,5 % mase.

8.   Komisija države članice obvesti o datumih začetka uporabe iz odstavka 2(b) in te datume objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4b

Največja vsebnost žvepla v gorivih za plovila, ki se uporabljajo na plovilih za plovbo po celinskih plovnih poteh in na v pristaniščih Skupnosti zasidranih ladjah

1.   Z učinkom od 1. januarja 2010 države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da naslednja plovila ne uporabljajo goriv za plovila z vsebnostjo žvepla večjo od 0,1 % mase:

| (a) | plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh; in |
| --- | --- |

(a)

plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh; in

| (b) | v pristaniščih Skupnosti zasidrane ladje, pri čemer ima posadka dovolj časa za morebitno potrebno operacijo zamenjave goriva čim prej po prihodu do sidrišča in čim kasneje pred odhodom. |
| --- | --- |

(b)

v pristaniščih Skupnosti zasidrane ladje, pri čemer ima posadka dovolj časa za morebitno potrebno operacijo zamenjave goriva čim prej po prihodu do sidrišča in čim kasneje pred odhodom.

Države članice zahtevajo, da se čas kakršne koli operacije zamenjave goriva zabeleži v ladijskih dnevnikih.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja:

| (a) | kadar koli ladje v skladu z objavljenimi voznimi redi nameravajo ostati zasidrane manj kot dve uri; |
| --- | --- |

(a)

kadar koli ladje v skladu z objavljenimi voznimi redi nameravajo ostati zasidrane manj kot dve uri;

| (b) | za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh s spričevalom, ki dokazuje njihovo skladnost z Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974, kakor je bila spremenjena, ko so ta plovila na morju; |
| --- | --- |

(b)

za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh s spričevalom, ki dokazuje njihovo skladnost z Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974, kakor je bila spremenjena, ko so ta plovila na morju;

| (c) | do 1. januarja 2012 za plovila, ki so navedena v Prilogi in plujejo izključno na ozemlju Grčije. |
| --- | --- |

(c)

do 1. januarja 2012 za plovila, ki so navedena v Prilogi in plujejo izključno na ozemlju Grčije.

3.   Z učinkom od 1. januarja 2010 države članice zagotovijo, da se plinska olja za plovila ne dajejo na trg na njihovem ozemlju, če vsebnost žvepla v teh gorivih presega 0,1 % mase.

Člen 4c

Preskusi in uporaba novih tehnologij za zmanjševanje emisij

1.   Države članice lahko po potrebi v sodelovanju z drugimi državami članicami odobrijo preskuse tehnologij zmanjševanja onesnaževanja na plovilih, ki plujejo pod njihovo zastavo ali na morskih območjih pod njihovo jurisdikcijo. Med temi preskusi uporaba goriv za plovila, ki izpolnjujejo zahteve členov 4a in 4b, ni obvezna, če:

| — | se Komisijo in vsa zadevna pristanišča te države pisno obvesti o preskusih vsaj 6 mesecev pred njihovim začetkom, |
| --- | --- |

—

se Komisijo in vsa zadevna pristanišča te države pisno obvesti o preskusih vsaj 6 mesecev pred njihovim začetkom,

| — | dovoljenja za preskuse ne veljajo več kot 18 mesecev, |
| --- | --- |

—

dovoljenja za preskuse ne veljajo več kot 18 mesecev,

| — | se v vse vključene ladje vgradi pred nedovoljenimi posegi zavarovano opremo za neprekinjeno spremljanje emisij v izpušnem plinu in jo vključene ladje uporabljajo ves čas preskusnega obdobja, |
| --- | --- |

—

se v vse vključene ladje vgradi pred nedovoljenimi posegi zavarovano opremo za neprekinjeno spremljanje emisij v izpušnem plinu in jo vključene ladje uporabljajo ves čas preskusnega obdobja,

| — | vse vključene ladje dosežejo zmanjšanje emisij, ki je vsaj enako tistemu, ki bi bilo doseženo s spoštovanjem mejnih vrednosti žvepla v gorivu, določenih v tej direktivi, |
| --- | --- |

—

vse vključene ladje dosežejo zmanjšanje emisij, ki je vsaj enako tistemu, ki bi bilo doseženo s spoštovanjem mejnih vrednosti žvepla v gorivu, določenih v tej direktivi,

| — | obstojijo ustrezni sistemi ravnanja z vsemi odpadki, ki jih med preskusnim obdobjem ustvarijo tehnologije za zmanjševanje emisij, |
| --- | --- |

—

obstojijo ustrezni sistemi ravnanja z vsemi odpadki, ki jih med preskusnim obdobjem ustvarijo tehnologije za zmanjševanje emisij,

| — | se tekom celotnega preskusnega obdobja ocenjujejo učinki na morsko okolje, zlasti na ekosisteme v zaprtih pristaniščih, lukah in estuarijih, in |
| --- | --- |

—

se tekom celotnega preskusnega obdobja ocenjujejo učinki na morsko okolje, zlasti na ekosisteme v zaprtih pristaniščih, lukah in estuarijih, in

| — | se vsi rezultati predložijo Komisiji in objavijo najkasneje 6 mesecev po koncu preskusov. |
| --- | --- |

—

se vsi rezultati predložijo Komisiji in objavijo najkasneje 6 mesecev po koncu preskusov.

2.   Tehnologije za zmanjševanje emisij za ladje, ki plujejo pod zastavami držav članic, se odobrijo v skladu s postopkom iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) (15), ob upoštevanju:

| — | smernic, ki jih pripravi MPO, |
| --- | --- |

—

smernic, ki jih pripravi MPO,

| — | rezultatov preskusov iz odstavka 1, |
| --- | --- |

—

rezultatov preskusov iz odstavka 1,

| — | učinkov na okolje, vključno z dosegljivim zmanjšanjem emisij, in učinkov na ekosisteme v zaprtih pristaniščih, lukah in estuarijih, |
| --- | --- |

—

učinkov na okolje, vključno z dosegljivim zmanjšanjem emisij, in učinkov na ekosisteme v zaprtih pristaniščih, lukah in estuarijih,

| — | izvedljivosti spremljanja in preverjanja. |
| --- | --- |

—

izvedljivosti spremljanja in preverjanja.

3.   Določijo se merila za uporabo tehnologij za zmanjševanje emisij z ladij ne glede na zastavo v zaprtih pristaniščih, lukah in estuarijih Skupnosti v skladu s postopkom iz člena 9(2). Komisija sporoči ta merila MPO.

4.   Namesto uporabe goriv za plovila z nizko vsebnostjo žvepla, ki izpolnjujejo zahteve iz členov 4a in 4b, države članice lahko dovolijo ladjam uporabo odobrene tehnologije za zmanjševanje emisij, če te ladje:

| — | dosegajo zmanjšanje emisij, ki je vsaj enakovredno tistemu, ki bi bilo doseženo s spoštovanjem mejnih vrednosti žvepla v gorivu, določenih v tej direktivi, in |
| --- | --- |

—

dosegajo zmanjšanje emisij, ki je vsaj enakovredno tistemu, ki bi bilo doseženo s spoštovanjem mejnih vrednosti žvepla v gorivu, določenih v tej direktivi, in

| — | dokumentirajo, da tokovi odpadkov, ki se izpuščajo v zaprtih pristaniščih, lukah in estuarijih, na podlagi meril, ki so jih oblasti pristaniških držav sporočile MPO, ne vplivajo na ekosisteme. |
| --- | --- |

—

dokumentirajo, da tokovi odpadkov, ki se izpuščajo v zaprtih pristaniščih, lukah in estuarijih, na podlagi meril, ki so jih oblasti pristaniških držav sporočile MPO, ne vplivajo na ekosisteme.

| 6. | Člen 6 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:
  „1a.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da je vsebnost žvepla v gorivu za plovila v skladu z ustreznimi določbami členov 4a in 4b.
  Izmed naslednjih načinov vzorčenja, analize in nadzora se uporabi primernega:






  — | vzorčenje goriva za plovila za sežig na krovu ob dostavi v skladu s smernicami MPO in analiza vsebnosti žvepla, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Člen 6 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da je vsebnost žvepla v gorivu za plovila v skladu z ustreznimi določbami členov 4a in 4b.

Izmed naslednjih načinov vzorčenja, analize in nadzora se uporabi primernega:

—

vzorčenje goriva za plovila za sežig na krovu ob dostavi v skladu s smernicami MPO in analiza vsebnosti žvepla,

| — | vzorčenje in analiza vsebnosti žvepla v gorivu za plovila za sežig na ladji v rezervoarjih, kadar je to izvedljivo, in analiza zapečatenih vzorcev na krovu ladij, |
| --- | --- |

—

vzorčenje in analiza vsebnosti žvepla v gorivu za plovila za sežig na ladji v rezervoarjih, kadar je to izvedljivo, in analiza zapečatenih vzorcev na krovu ladij,

| — | nadzor nad ladijskimi dnevniki in dobavnicami o oskrbi ladij z gorivom. |
| --- | --- |

—

nadzor nad ladijskimi dnevniki in dobavnicami o oskrbi ladij z gorivom.

Vzorčenje se prične z dnem začetka veljavnosti ustrezne omejitve najvišje vsebnosti žvepla v gorivu. Izvaja se dovolj pogosto, pri zadostnih količinah in tako, da so vzorci reprezentativni za pregledano gorivo in za gorivo, ki ga uporabljajo ladje, ko plujejo v ustreznih morskih območjih, pristaniščih in po celinskih plovnih poteh.

Države članice po potrebi prav tako sprejmejo ustrezne ukrepe za nadzor nad vsebnostjo žvepla v gorivih za plovila, za katera se člena 4a in 4b ne uporabljata.“;

| (b) | točka (a) odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | metodo ISO 8754 (1992) in PrEN ISO 14596 za težko kurilno olje in za goriva za plovila;“. |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (a) odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

„(a)

metodo ISO 8754 (1992) in PrEN ISO 14596 za težko kurilno olje in za goriva za plovila;“.

| 7. | Člen 7 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 7
  Poročanje in pregled
  1.   Na podlagi rezultatov vzorčenja, analize in nadzora, izvedenih v skladu s členom 6, države članice vsako leto do 30. junija pošljejo Komisiji kratko poročilo o vsebnosti žvepla v tekočih gorivih, ki sodijo na področje uporabe te direktive in so se v prejšnjem koledarskem letu uporabljala na njihovem ozemlju. Poročilo vključuje zapis o celotnem številu vzorcev po vrsti goriva, ki so bili analizirani, navaja ustrezno količino uporabljenega goriva in izračunano povprečno vsebnost žvepla. Države članice prav tako poročajo o številu nadzorov, opravljenih na krovu ladij, in beležijo povprečno vsebnost žvepla v vrstah goriv za plovila, ki so bila uporabljena na njihovem ozemlju in ki dne.... (16) ne sodijo na področje uporabe te direktive.
  2.   Na podlagi, med drugim:






  (a) | letnih poročil, predloženih v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- | --- |

7.

Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Poročanje in pregled

1.   Na podlagi rezultatov vzorčenja, analize in nadzora, izvedenih v skladu s členom 6, države članice vsako leto do 30. junija pošljejo Komisiji kratko poročilo o vsebnosti žvepla v tekočih gorivih, ki sodijo na področje uporabe te direktive in so se v prejšnjem koledarskem letu uporabljala na njihovem ozemlju. Poročilo vključuje zapis o celotnem številu vzorcev po vrsti goriva, ki so bili analizirani, navaja ustrezno količino uporabljenega goriva in izračunano povprečno vsebnost žvepla. Države članice prav tako poročajo o številu nadzorov, opravljenih na krovu ladij, in beležijo povprečno vsebnost žvepla v vrstah goriv za plovila, ki so bila uporabljena na njihovem ozemlju in ki dne.... (16) ne sodijo na področje uporabe te direktive.

2.   Na podlagi, med drugim:

(a)

letnih poročil, predloženih v skladu z odstavkom 1;

| (b) | opaženih trendov kakovosti zraka, zakisljevanja, stroškov goriva in preusmeritev na alternativne načine prevoza; |
| --- | --- |

(b)

opaženih trendov kakovosti zraka, zakisljevanja, stroškov goriva in preusmeritev na alternativne načine prevoza;

| (c) | napredka pri zmanjševanju emisij žveplovih oksidov z ladij z mehanizmi MPO na podlagi pobud Skupnosti; |
| --- | --- |

(c)

napredka pri zmanjševanju emisij žveplovih oksidov z ladij z mehanizmi MPO na podlagi pobud Skupnosti;

| (d) | nove analize stroškov in koristi ukrepov iz člena 4a(4), vključno z neposrednimi in posrednimi koristmi za okolje, |
| --- | --- |

(d)

nove analize stroškov in koristi ukrepov iz člena 4a(4), vključno z neposrednimi in posrednimi koristmi za okolje,

predloži Komisija do leta 2008 poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.

Komisija lahko skupaj s poročilom predloži predloge za spremembo te direktive, zlasti glede druge stopnje mejnih vrednosti žvepla, določene za vsako vrsto goriva in, ob upoštevanju dela znotraj MPO, glede morskih območij, kjer naj se uporabljajo goriva za plovila z nizko vsebnostjo žvepla.

3.   Komisija do 31. decembra 2005 poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o možni uporabi ekonomskih instrumentov, vključno z mehanizmi, kot so diferencirane pristojbine, kilometrine, trgovanje z dovoljenimi emisijami in izravnave.

4.   Vse spremembe, potrebne za tehnično prilagoditev točk 1, 2, 3, 3a, 3b in 4 člena 2 ali člena 6(2) zaradi znanstvenega in tehničnega napredka, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 9(2). Take prilagoditve ne vplivajo neposredno na spremembo področja uporabe te direktive ali mejne vrednosti žvepla v gorivu, določene v tej direktivi.“.

| 8. | Člen 9 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 9
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga odbor.
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa Komisije1999/468/ES (17), ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
  Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša tri mesece.
  3.   Odbor sprejme svoj poslovnik |
| --- | --- |

8.

Člen 9 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa Komisije1999/468/ES (17), ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik

| 9. | Kot Priloga se doda besedilo iz Priloge k tej direktivi. |
| --- | --- |

9.

Kot Priloga se doda besedilo iz Priloge k tej direktivi.

Člen 2

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do ..... (18) O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 3

Direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 45 E, 25.2.2003, str. 277.

1

(2)  UL C 208, 3.9.2003, str. 27.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 4. junija 2003 (UL C 68 E, 18.3.2004, str. 311), Skupno stališče Sveta z dne 9. decembra 2004 in stališče Evropskega parlamenta z dne ...... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

4

(5)  UL L 121, 11.5.1999, str. 13. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

5

(6)  UL L 309, 27.11.2001, str. 22. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

6

(7)  UL L 309, 27.11.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

7

(8)  UL L 324, 29.11.2002, str.1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 415/2004 (UL L 68, 6.3.2004, str. 10).

8

(9)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

9

(10)  UL L 301, 28.10.1982, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003“

10

(11)  UL L 309, 27.11.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.“.

11

(12)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

12

(13)  19. maj 2006 ali če kasneje, 12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

13

(14)  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

14

(15)  UL L 324, 29.11.2002, str.1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 415/2004 (UL L 68, 6.3.2004, str. 10).“

15

(16)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

16

(17)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.“.

17

(18)  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

18

---

PRILOGA

„PRILOGA

GRŠKA PLOVILA

| IME PLOVILA | LETO DOBAVE | ŠTEVILKA MPO |
| --- | --- | --- |
| ARIADNE PALACE | 2002 | 9221310 |
| IKARUS PALACE | 1997 | 9144811 |
| KNOSSOS PALACE | 2001 | 9204063 |
| OLYMPIA PALACE | 2001 | 9220330 |
| PASIPHAE PALACE | 1997 | 9161948 |
| FESTOS PALACE | 2001 | 9204568 |
| EUROPA PALACE | 2002 | 9220342 |
| BLUE STAR I | 2000 | 9197105 |
| BLUE STAR II | 2000 | 9207584 |
| BLUE STAR ITHAKI | 1999 | 9203916 |
| BLUE STAR NAXOS | 2002 | 9241786 |
| BLUE STAR PAROS | 2002 | 9241774 |
| HELLENIC SPIRIT | 2001 | 9216030 |
| OLYMPIC CHAMPION. | 2000 | 9216028 |
| LEFKA ORI | 1991 | 9035876 |
| SOPHOKLIS VENIZELOS | 1990 | 8916607“. |

IME PLOVILA

LETO DOBAVE

ŠTEVILKA MPO

ARIADNE PALACE

2002

9221310

IKARUS PALACE

1997

9144811

KNOSSOS PALACE

2001

9204063

OLYMPIA PALACE

2001

9220330

PASIPHAE PALACE

1997

9161948

FESTOS PALACE

2001

9204568

EUROPA PALACE

2002

9220342

BLUE STAR I

2000

9197105

BLUE STAR II

2000

9207584

BLUE STAR ITHAKI

1999

9203916

BLUE STAR NAXOS

2002

9241786

BLUE STAR PAROS

2002

9241774

HELLENIC SPIRIT

2001

9216030

OLYMPIC CHAMPION.

2000

9216028

LEFKA ORI

1991

9035876

SOPHOKLIS VENIZELOS

1990

8916607“.

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 28. novembra 2002 predložila Svetu predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/32/ES o deležu žvepla v gorivih za plovila. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 28. novembra 2002 predložila Svetu predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/32/ES o deležu žvepla v gorivih za plovila.

| 2. | Evropski parlament je sprejel mnenje v prvem branju na zasedanju od 2. do 5. junija 2003. |
| --- | --- |

2.

Evropski parlament je sprejel mnenje v prvem branju na zasedanju od 2. do 5. junija 2003.

| 3. | Ekonomsko-socialni odbor je svoje mnenje predložil 14. maja 2003. |
| --- | --- |

3.

Ekonomsko-socialni odbor je svoje mnenje predložil 14. maja 2003.

| 4. | Odbor regij je 20. januarja 2003 izrazil svojo namero, da ne namerava izdati mnenja. |
| --- | --- |

4.

Odbor regij je 20. januarja 2003 izrazil svojo namero, da ne namerava izdati mnenja.

| 5. | Komisija je 1. avgusta 2003 sprejela spremenjen predlog. |
| --- | --- |

5.

Komisija je 1. avgusta 2003 sprejela spremenjen predlog.

| 6. | Svet je 9. decembra 2004 sprejel skupno stališče v skladu s členom 251(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

6.

Svet je 9. decembra 2004 sprejel skupno stališče v skladu s členom 251(2) Pogodbe.

II.   CILJ

Namen predlaganih sprememb Direktive 1999/32/ES je razširiti področje njene uporabe na vse vrste naftnega tekočega goriva, ki se uporablja za plovila, in omejiti vsebnost žvepla v gorivu za plovila pri uporabi ladij v določenih delih Evropske unije.

Cilj je zmanjšati emisije žveplovega dioksida in trdnih delcev (PM) z ladij, kot je določeno v vzporedni strategiji EU za zmanjšanje emisij v zraku z morskih ladij. Predlog skuša vzpostaviti nadzorna območja emisij žveplovega dioksida, ki jih je opredelila Mednarodna pomorska organizacija (IMO) v Konvenciji o onesnaženosti zraka, konvencija MARPOL Priloga VI. Predlog spreminja določbe Direktive 1999/32/ES o vsebnosti žvepla v gorivu za plovila, kot sledi:

| — | uvedba 1,5 % mejne vrednosti vsebnosti žvepla v gorivu za plovila, ki ga uporabljajo vsa morska plovila v Baltskem morju, Severnem morju in Rokavskem prelivu v skladu s konvencijo MARPOL Priloga VI z namenom zmanjšati učinek emisij ladij na zakisljevanje v severni Evropi, |
| --- | --- |

—

uvedba 1,5 % mejne vrednosti vsebnosti žvepla v gorivu za plovila, ki ga uporabljajo vsa morska plovila v Baltskem morju, Severnem morju in Rokavskem prelivu v skladu s konvencijo MARPOL Priloga VI z namenom zmanjšati učinek emisij ladij na zakisljevanje v severni Evropi,

| — | uvedba 1,5 % mejne vrednosti vsebnosti žvepla v gorivu za plovila, ki ga uporabljajo potniška plovila, ki opravljajo linijske prevoze v pristanišča Skupnosti ali iz njih, z namenom izboljšati kvaliteto zraka, zlasti v okolici pristanišč in obale, in ustvariti zadostno povpraševanje za zagotovitev vseevropske ponudbe goriva z vsebnostjo žvepla, ki ne presega 1,5 %, |
| --- | --- |

—

uvedba 1,5 % mejne vrednosti vsebnosti žvepla v gorivu za plovila, ki ga uporabljajo potniška plovila, ki opravljajo linijske prevoze v pristanišča Skupnosti ali iz njih, z namenom izboljšati kvaliteto zraka, zlasti v okolici pristanišč in obale, in ustvariti zadostno povpraševanje za zagotovitev vseevropske ponudbe goriva z vsebnostjo žvepla, ki ne presega 1,5 %,

| — | sprememba obstoječe določbe za plinsko olje za plovila z zahtevo, da ladje, zasidrane v pristaniščih, in plovila na celinskih vodnih poteh uporabljajo gorivo z 0,1 % ali manjšo vsebnostjo žvepla (od 1. januarja 2010) z namenom zmanjšati lokalne emisije SO2 in PM in izboljšati lokalno kvaliteto zraka. Odstopanje za 16 določenih plovil v Grčiji se uporablja do 1. januarja 2012, |
| --- | --- |

—

sprememba obstoječe določbe za plinsko olje za plovila z zahtevo, da ladje, zasidrane v pristaniščih, in plovila na celinskih vodnih poteh uporabljajo gorivo z 0,1 % ali manjšo vsebnostjo žvepla (od 1. januarja 2010) z namenom zmanjšati lokalne emisije SO2 in PM in izboljšati lokalno kvaliteto zraka. Odstopanje za 16 določenih plovil v Grčiji se uporablja do 1. januarja 2012,

| — | z namenom zagotoviti, da so na voljo skladna goriva, prepovedati prodajo plinskih olj za plovila (DMA in DMX kakovostnih razredov) z več kot 0,1 % vsebnostjo žvepla do leta 2010 v povezavi z ukinitvijo trenutne 0,2 % mejne vrednosti vsebnosti žvepla za dizelska goriva za plovila DMB in DMC kakovostnih razredov in posledično prepovedati prodajo goriv z več kot 1,5 % vsebnostjo žvepla. |
| --- | --- |

—

z namenom zagotoviti, da so na voljo skladna goriva, prepovedati prodajo plinskih olj za plovila (DMA in DMX kakovostnih razredov) z več kot 0,1 % vsebnostjo žvepla do leta 2010 v povezavi z ukinitvijo trenutne 0,2 % mejne vrednosti vsebnosti žvepla za dizelska goriva za plovila DMB in DMC kakovostnih razredov in posledično prepovedati prodajo goriv z več kot 1,5 % vsebnostjo žvepla.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

1.   Splošni del

Evropski parlament je sprejel 36 sprememb k predlogu Komisije.

Po mnenju Sveta predstavlja skupno stališče uravnotežen kompromis, če:

| — | je niz datumov za začetek veljavnosti določb Direktive skladen, upoštevajoč zdaj neizbežen začetek veljavnosti konvencije MARPOL Priloga VI (maja 2005), |
| --- | --- |

—

je niz datumov za začetek veljavnosti določb Direktive skladen, upoštevajoč zdaj neizbežen začetek veljavnosti konvencije MARPOL Priloga VI (maja 2005),

| — | niso predvidena odstopanja v nasprotju z začetkom veljavnosti konvencije MARPOL Priloga VI in uvedbo nadzornih območij emisij žveplovega dioksida, |
| --- | --- |

—

niso predvidena odstopanja v nasprotju z začetkom veljavnosti konvencije MARPOL Priloga VI in uvedbo nadzornih območij emisij žveplovega dioksida,

| — | se tehnični in praktični problemi novih zahtev za ladje, zasidrane v pristaniščih, upoštevajo na razumen način, vključno s posebnim začasnim odstopanjem, za katerega je zaprosila EL za nekatere ro-ro trajekte. |
| --- | --- |

—

se tehnični in praktični problemi novih zahtev za ladje, zasidrane v pristaniščih, upoštevajo na razumen način, vključno s posebnim začasnim odstopanjem, za katerega je zaprosila EL za nekatere ro-ro trajekte.

Konvencija MARPOL Priloga VI začne veljati na mednarodni ravni eno leto zatem, ko jo je ratificiralo vsaj 15 držav ladijske zastave, katerih trgovska flota predstavlja vsaj 50 % bruto tonaže svetovnega trgovskega ladijskega prometa. Do 15. oktobra 2004 jo je ratificiralo 17 držav – Švedska, Norveška, Singapur, Bahami, Marshallovi otoki, Liberija, Danska, Nemčija, Vanuatu, Panama, Grčija, Bangladeš, Španija, Barbados, Samoa, Azerbajdžan in Združeno kraljestvo – ki skupaj predstavljajo več kot 50 % svetovne tonaže. Samoa, 15. država, je ratificirala konvencijo MARPOL Prilogo VI 19. maja 2004 in s tem omogočila, da se Priloga VI začne izvajati od 19. maja 2005 in Uredba 14 (nadzorna območja emisij žveplovega dioksida na območju Baltskega morja) 19. maja 2006. Šest držav članic EU (DK, DE, EL, ES, SE, UK) je že ratificiralo MARPOL, štiri države članice (NL, FI, CY, PL) pa so v zadnji stopnji ratifikacije, ki se pričakuje to leto.

Skupno stališče je skladno s stališčem, ki sta ga zavzela Komisija in Evropski Parlament glede ciljev razširitve področja uporabe Direktive 1999/32/ES na vsa naftna tekoča goriva, ki se uporabljajo za ladje, ki plujejo v vodah držav članic.

Svet:

| (a) | je v skupno stališče v celoti, delno ali načeloma vključil 21 sprememb, kot sledijo:






  Sprememba 1: | smisel te spremembe je vključen v uvodni izjavi 4. |
| --- | --- | --- |
| Sprememba 3: | smisel te spremembe je vključen v uvodni izjavi 5. |
| Sprememba 4: | smisel te spremembe je vključen v uvodni izjavi 4. |
| Sprememba 5: | smisel te spremembe je vključen v uvodni izjavi 6. |
| Sprememba 6: | smisel te spremembe se odraža v uvodnih izjavah 6 in 17. |
| Sprememba 7: | v celoti vsebovana v uvodni izjavi 7. |
| Sprememba 8: | smisel te spremembe je vključen v uvodni izjavi 10. |
| Sprememba 40: | v skladu s splošnimi pravili za pripravo zakonodaje Skupnosti je namen uvodne izjave, da na kratko utemelji razloge za glavno določbo uzakonitvenih pogojev in ne smejo vsebovati normativnih določb ali političnih opozoril; vendar je smisel te spremembe vključen v uvodni izjavi 12. |
| Sprememba 18: | cilj te spremembe je vključen v členu 1(1)(d). |
| Sprememba 30: | smisel te spremembe je naveden v uvodni izjavi 19. |
| Sprememba 38: | opredelitev iz člena 2 (3j) sledi smislu te spremembe. |
| Sprememba 39: | opredelitev iz člena 2 (3k) odraža cilj te spremembe na bolj podroben in specifičen način. |
| Sprememba 10: | ta sprememba je vključena v člen 4 s posledičnimi spremembami glede časovnega načrta. |
| Sprememba 23: | obravnava jo člen 4b, ki odloži izvedbo za vse vrste plovil do leta 2010. |
| Sprememba 43: | je celovito vključena v novi člen 4c. |
| Sprememba 27: | se v izogib morebitnih tehničnih težav pri uporabi odraža v novem besedilu člena 6 s spremenjeno formulacijo. |
| Sprememba 29: | smisel te spremembe je vsebovan v uvodni izjavi 10 in omenjen tudi v členu 11 Direktive 99/32. |
| Sprememba 31: | na ta pomislek se nanaša uporaba izraza „tekoča goriva“. |
| Sprememba 32: | smisel te spremembe se odraža v uvodnih izjavah 4 in 6 ter členu 7.2. |
| Sprememba 33: | se sprejme. |
| Sprememba 44: | smisel te spremembe se odraža v členu 7. |

(a)

je v skupno stališče v celoti, delno ali načeloma vključil 21 sprememb, kot sledijo:

Sprememba 1:

smisel te spremembe je vključen v uvodni izjavi 4.

Sprememba 3:

smisel te spremembe je vključen v uvodni izjavi 5.

Sprememba 4:

smisel te spremembe je vključen v uvodni izjavi 4.

Sprememba 5:

smisel te spremembe je vključen v uvodni izjavi 6.

Sprememba 6:

smisel te spremembe se odraža v uvodnih izjavah 6 in 17.

Sprememba 7:

v celoti vsebovana v uvodni izjavi 7.

Sprememba 8:

smisel te spremembe je vključen v uvodni izjavi 10.

Sprememba 40:

v skladu s splošnimi pravili za pripravo zakonodaje Skupnosti je namen uvodne izjave, da na kratko utemelji razloge za glavno določbo uzakonitvenih pogojev in ne smejo vsebovati normativnih določb ali političnih opozoril; vendar je smisel te spremembe vključen v uvodni izjavi 12.

Sprememba 18:

cilj te spremembe je vključen v členu 1(1)(d).

Sprememba 30:

smisel te spremembe je naveden v uvodni izjavi 19.

Sprememba 38:

opredelitev iz člena 2 (3j) sledi smislu te spremembe.

Sprememba 39:

opredelitev iz člena 2 (3k) odraža cilj te spremembe na bolj podroben in specifičen način.

Sprememba 10:

ta sprememba je vključena v člen 4 s posledičnimi spremembami glede časovnega načrta.

Sprememba 23:

obravnava jo člen 4b, ki odloži izvedbo za vse vrste plovil do leta 2010.

Sprememba 43:

je celovito vključena v novi člen 4c.

Sprememba 27:

se v izogib morebitnih tehničnih težav pri uporabi odraža v novem besedilu člena 6 s spremenjeno formulacijo.

Sprememba 29:

smisel te spremembe je vsebovan v uvodni izjavi 10 in omenjen tudi v členu 11 Direktive 99/32.

Sprememba 31:

na ta pomislek se nanaša uporaba izraza „tekoča goriva“.

Sprememba 32:

smisel te spremembe se odraža v uvodnih izjavah 4 in 6 ter členu 7.2.

Sprememba 33:

se sprejme.

Sprememba 44:

smisel te spremembe se odraža v členu 7.

| (b) | v skupno stališče ni vključil 15 sprememb (2, 4, 13, 14, 15, 16, 17, 21, 22, 28, 41, 42, 24, 25, 26, 37):






  Sprememba 2: | ta sprememba ni mogla biti vključena, ker se ni zdela ustrezna. |
| --- | --- | --- |
| Sprememba 14: | ta sprememba ni mogla biti vključena, ker je bil črtan odstavek, na katerega se nanaša. |
| Spremembe 15, 16, 17: | te spremembe niso mogle biti vključene. Vendar se smisel teh sprememb odraža v členu 4(a)2, ki namerava spremeniti začetek veljavnosti na maj 2006, da se uskladi s konvencijo MARPOL Priloga VI. |
| Spremembi 21 in 22: | nista mogli biti vključeni. |
| Sprememba 28: | ni mogla biti vključena. |
| Spremembi 41 in 42: | nista mogli biti odobreni, saj je bil Svet mnenja, da je preuranjeno načrtovati prihodnjo zakonodajo (drugo fazo), ki bi temeljila na oceni izvedbe sedanjih sprememb. Vendar novi člen 7.2 priznava, da je v prihodnosti potrebno nadaljnje izboljševanje. |
| Sprememba 24: | ni mogla biti vključena. |
| Sprememba 25: | ni mogla biti vključena, ker se ni zdela sorazmerna. |
| Sprememba 26: | ni mogla biti sprejeta, ker je bila zavrnjena sprememba 42 (novi člen 4.a.a). |
| Sprememba 37: | ni mogla biti vključena, ker je Svet menil, da bi bilo za prenos potrebnih 12 mesecev. |

(b)

v skupno stališče ni vključil 15 sprememb (2, 4, 13, 14, 15, 16, 17, 21, 22, 28, 41, 42, 24, 25, 26, 37):

Sprememba 2:

ta sprememba ni mogla biti vključena, ker se ni zdela ustrezna.

Sprememba 14:

ta sprememba ni mogla biti vključena, ker je bil črtan odstavek, na katerega se nanaša.

Spremembe 15, 16, 17:

te spremembe niso mogle biti vključene. Vendar se smisel teh sprememb odraža v členu 4(a)2, ki namerava spremeniti začetek veljavnosti na maj 2006, da se uskladi s konvencijo MARPOL Priloga VI.

Spremembi 21 in 22:

nista mogli biti vključeni.

Sprememba 28:

ni mogla biti vključena.

Spremembi 41 in 42:

nista mogli biti odobreni, saj je bil Svet mnenja, da je preuranjeno načrtovati prihodnjo zakonodajo (drugo fazo), ki bi temeljila na oceni izvedbe sedanjih sprememb. Vendar novi člen 7.2 priznava, da je v prihodnosti potrebno nadaljnje izboljševanje.

Sprememba 24:

ni mogla biti vključena.

Sprememba 25:

ni mogla biti vključena, ker se ni zdela sorazmerna.

Sprememba 26:

ni mogla biti sprejeta, ker je bila zavrnjena sprememba 42 (novi člen 4.a.a).

Sprememba 37:

ni mogla biti vključena, ker je Svet menil, da bi bilo za prenos potrebnih 12 mesecev.

| (c) | Svet je v razjasnitev vprašanj v zvezi z uveljavitvijo različnih določb Direktive uvedel člena 4a(3) in (4). |
| --- | --- |

(c)

Svet je v razjasnitev vprašanj v zvezi z uveljavitvijo različnih določb Direktive uvedel člena 4a(3) in (4).

IV.   ZAKLJUČEK

Kljub temu, da Svet ne more sprejeti vseh sprememb, ki jih je odobril Evropski parlament, meni, da skupno stališče v veliki meri zajema pomisleke Parlamenta in da je skladno s spremenjenim predlogom Komisije, saj posledično znižuje emisije žveplovega dioksida v EU z znižanji, katerih cilj so največje možne koristi za poseljena pristanišča in obalo ter njihovo okolico in za ekosisteme, občutljive na kislino.

To dejanje države članice EU spodbuja, da za izboljšanje okoljskih standardov za ladje in zlasti z ratifikacijo in krepitvijo konvencije MARPOL Priloga VI, v večji meri delujejo na mednarodni ravni.

---