# Euroopa Liidu C 228/14.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 228 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik14. juuni 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 228

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik14. juuni 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2021/C 228/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2021/C 228/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2021/C 228/02 | Kohtuasi C-572/18 P: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus – thyssenkrupp Electrical Steel GmbH, thyssenkrupp Electrical Steel Ugo versus Euroopa Komisjon (Apellatsioonkaebus – Tolliliit – Määrus (EL) nr 952/2013 – Artikli 211 lõige 6 – Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest terasest toodete seestöötlemise luba – Liidu tootjate oluliste huvide kahjustamise oht – Majanduslike tingimuste kontrollimine – Rakendusmäärus (EL) 2015/2447 – Artikkel 259 – Euroopa Komisjoni järeldus majanduslike tingimuste kohta – ELTL artikkel 263 – Vaidlustamatu akt) | 2 |
| 2021/C 228/03 | Kohtuasi C-46/19: Euroopa Kohtu (teine koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus – Euroopa Liidu Nõukogu versus Kurdistan Workers' Party (PKK), Euroopa Komisjon, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Apellatsioonkaebus – Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Terrorismivastane võitlus – Teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed – Rahaliste vahendite külmutamine – Ühine seisukoht 2001/931/ÜVJP – Artikli 1 lõiked 3, 4 ja 6 – Määrus (EÜ) nr 2580/2001 – Artikli 2 lõige 3 – Organisatsiooni jätmine terroriaktides osalevate isikute, rühmituste ja üksuste loetellu – Tingimused – Pädeva asutuse otsus – Jätkuv terroristlikus tegevuses osalemise oht – Rahaliste vahendite külmutamise otsuste faktiline alus – Otsus uuesti läbi vaadata riigisisene otsus, mis õigustas esimest korda loetellu kandmist – Põhjendamiskohustus) | 3 |
| 2021/C 228/04 | Kohtuasi C-485/19: Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Krajský súd v Prešove eelotsusetaotlus – Slovakkia) – LH versus Profi Credit Slovakia s.r.o. (Eelotsusetaotlus – Tarbijakaitse – Direktiiv 2008/48/EÜ – Tarbijakrediidi lepingud – Direktiiv 93/13/EMÜ – Ebaõiglased lepingutingimused – Õigusvastase lepingutingimuse alusel tehtud makse – Krediidiandja alusetu rikastumine – Tagasinõudeõiguse aegumine – Liidu õiguse põhimõtted – Tõhususe põhimõte – Direktiivi 2008/48 artikli 10 lõige 2 – Teave, mis tuleb krediidilepingus esitada – Teatavate riigisiseste nõuete eemaldamine Euroopa Kohtu praktika alusel – Riigisiseste õigusnormide varem kehtinud versiooni tõlgendamine kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga – Ajaline toime) | 3 |
| 2021/C 228/05 | Kohtuasi C-537/19: Euroopa Kohtu (viies koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Austria Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine – Direktiiv 2004/18/EÜ – Ehitustööde riigihange – Avalik-õigusliku asutuse ja eraettevõtja vaheline leping veel ehitamata hoone rendiks – Artikkel 1 – Sellise ehitustöö teostamine, mis vastab rentniku kindlaksmääratud nõuetele – Artikkel 16 – Erand) | 4 |
| 2021/C 228/06 | Kohtuasi C-703/19: Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Naczelny Sąd Administracyjny eelotsusetaotlus – Poola) – J. K. versus Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach (Eelotsusetaotlus – Maksustamine – Ühine käibemaksusüsteem – Direktiiv 2006/112/EÜ – Artikli 98 lõige 2 – Liikmesriikide võimalus kohaldada teatavate kaubatarnete või teenuste osutamise suhtes üht või kaht vähendatud käibemaksumäära – Majandustegevuse kvalifitseerimine teenuste osutamiseks – III lisa punkt 12a – Rakendusmäärus (EL) nr 282/2011 – Artikkel 6 – Mõiste restorani- ja toitlustusteenused – Valmiseined söömiseks kohe kohapeal müüja ruumides või toitlustusalas – Valmiseined kaasavõtmiseks) | 5 |
| 2021/C 228/07 | Kohtuasi C-826/19: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Landesgericht Korneuburg eelotsusetaotlus – Austria) – WZ versus Austrian Airlines AG (Eelotsusetaotlus – Lennutransport – Lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest reisijatele antav hüvitis ja abi – Määrus (EÜ) nr 261/2004 – Artikkel 6 – Hilinenud lend – Artikli 8 lõige 3 – Lennu ümbersuunamine sama linna või piirkonda teenindavasse teise lennujaama – Mõiste tühistamine – Erakorralised asjaolud – Lennu tühistamise või saabumisel pikaajalise hilinemise korral lennureisijatele makstav hüvitis – Kohustus kanda sõidukulud tegelikuks saabumiskohaks olevast lennujaamast algul sihtkohana ette nähtud lennujaama) | 5 |
| 2021/C 228/08 | Kohtuasi C-896/19: Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. aprilli 2021. aasta otsus (Prim’Awla tal-Qorti Ċivili – Ġurisdizzjoni Kostituzzjonali eelotsusetaotlus – Malta) – Repubblika versus Il-Prim Ministru (Eelotsusetaotlus – ELL artikkel 2 – Euroopa Liidu väärtused – Õigusriik – ELL artikkel 49 – Liiduga ühinemine – Liidu väärtuste kaitsetaseme tagasilanguse puudumine – Tõhus kohtulik kaitse – ELL artikkel 19 – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 – Kohaldamisala – Liikmesriigi kohtute sõltumatus – Ametisse nimetamise menetlus – Peaministri pädevus – Kohtunike ametisse nimetamise komitee kaasamine) | 7 |
| 2021/C 228/09 | Kohtuasi C-73/20: Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Bundesgerichtshofi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – ZM, kes tegutseb Oeltrans Befrachtungsgesellschaft mbH pankrotihaldurina versus E. A. Frerichs (Eelotsusetaotlus – Määrus (EÜ) nr 1346/2000 – Maksejõuetusmenetlused – Artikkel 4 – Maksejõuetusmenetluse suhtes kohaldatav õigus – Selle liikmesriigi õigus, kelle territooriumil menetlus on algatatud – Artikkel 13 – Kõiki võlausaldajaid kahjustavad õigustoimingud – Erand – Tingimused – Toiming, mille suhtes kohaldatakse menetluse algatanud riigi õiguse asemel mõne teise liikmesriigi õigust – Selle õiguse alusel vaidlustamatu toiming – Määrus (EÜ) nr 593/2008 – Lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatav õigus – Artikli 12 lõike 1 punkt b – Lepinguõiguse valdkond – Sellest tulenevate kohustuste täitmine – Makse, mis on tehtud sellise lepingu täitmiseks, mille suhtes on kohaldatav muu liikmesriigi kui menetluse algatanud riigi õigus – Täitmine kolmanda isiku poolt – Maksejõuetusmenetluse käigus esitatud hagi selle makse tagasivõitmiseks – Kõnealusele maksele kohaldatav õigus) | 8 |
| 2021/C 228/10 | Kohtuasi C-75/20: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Lietuvos vyriausiasis administracinis teismase eelotsusetaotlus – Leedu) – Lifosa UAB versus Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos (Eelotsusetaotlus – Tolliliit – Ühenduse tolliseadustik – Määrus (EMÜ) nr 2913/92 – Artikli 29 lõige 1 – Artikli 32 lõike 1 punkti e alapunkt i – Liidu tolliseadustik – Määrus (EL) nr 952/2013 – Artikli 70 lõige 1 – Artikli 71 lõike 1 punkti e alapunkt i – Tolliväärtuse määramine – Tehinguväärtus – Kohandamine – Hind, mis hõlmab tarnimist piiril) | 8 |
| 2021/C 228/11 | Kohtuasi C-13/19: Euroopa Kohtu (seitsmes) 3. märtsi 2021. aasta määrus (Audiencia Provincial de Zaragoza eelotsusetaotlus – Hispaania) – Ibercaja Banco, SA versus TJ, UK (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõige 2 ja artikkel 99 – Tarbijakaitse – Direktiiv 93/13/EMÜ – Hüpoteeklaenuleping – Ebaõiglased tingimused – Intressimäära muutumist piirav tingimus (nn alammäära tingimus) – Uuendusleping – Lepingutingimuste vastu nõuete esitamise õigusest loobumine – Siduvuse puudumine – Direktiiv 2005/29/EÜ – Ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausad kaubandustavad – Artikli 6 lõige 1 ja artikli 7 lõige 1) | 9 |
| 2021/C 228/12 | Kohtuasi C-841/19: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 3. märtsi 2021. aasta määrus (Juzgado de lo Social no 41 de Madridi eelotsusetaotlus – Hispaania) – JL versus Fondo de Garantía Salarial (Fogasa) (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Direktiiv 2006/54/EÜ – Artikli 2 lõige 1 ja artikkel 4 – Meeste ja naiste võrdne tasustamine – Osalist tööaega käsitlev raamkokkulepe – Klausel 4 – Osalise tööajaga töötajad, kes on valdavalt naised – Riiklik asutus, mis tagab töötajatele maksejõuetu tööandja poolt rahuldamata jäetud nõuete tasumise – Nende nõuete maksmise ülemmäär – Osalise tööajaga töötajate nõuete ülemmäära summa vähendamine vastavalt nende töötajate tööaja ja täiskohaga töötavate töötajate tööaja suhtarvule – Pro rata temporis põhimõte) | 10 |
| 2021/C 228/13 | Kohtuasi C-507/20: Euroopa Kohtu (kuues koda) 3. märtsi 2021. aasta määrus (Pécsi Törvényszéki eelotsusetaotlus – Ungari) – FGSZ Földgázszállító Zrt. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Eelotsusetaotlus – Ühine käibemaksusüsteem – Direktiiv 2006/112/EÜ – Artikkel 90 – Maksustatava väärtuse vähendamine – Hinna täielik või osaline tasumata jätmine – Võlanõue, mida ei ole enam lõplikult võimalik rahuldada – Aegumistähtaeg nõudmaks käibemaksuga maksustatava väärtuse tagantjärele vähendamist – Selle tähtaja kulgema hakkamise kuupäev) | 11 |
| 2021/C 228/14 | Kohtuasi C-523/20: Euroopa Kohtu (kümnes koda) 3. märtsi 2021. aasta määrus (Győri Törvényszéki eelotsusetaotlus – Ungari) – Koppány 2007 Kft. versus Vas Megyei Kormányhivatal (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Sotsiaalkindlustus – Määrus (EL) nr 1231/2010 – Kohaldatavad õigusaktid – Tõend A1 – Artikkel 1 – Tõendi A1 laiendamine kolmandate riikide kodanikele, kes elavad seaduslikult liikmesriigi territooriumil – Seaduslik riigis elamine – Mõiste) | 11 |
| 2021/C 228/15 | Kohtuasi C-592/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Düsseldorf (Saksamaa) 11. novembril 2020 – NT, RV, BS, ER versus British Airways plc | 12 |
| 2021/C 228/16 | Kohtuasi C-681/20: smart things solutions GmbH 16. detsembril 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda) 15. oktoobri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-48/19: smart things solutions versus EUIPO – Samsung Electronics (smart:)things) | 12 |
| 2021/C 228/17 | Kohtuasi C-41/21 P: Allergan Holdings France’i 26. jaanuaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 18. novembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-664/19: Allergan Holdings France versus EUIPO – Dermavita (JUVEDERM ULTRA) | 13 |
| 2021/C 228/18 | Kohtuasi C-50/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Hispaania) 29. jaanuaril 2021 – Prestige and Limousine, S.L. versus Área Metropolitana de Barcelona | 13 |
| 2021/C 228/19 | Kohtuasi C-54/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Krajowa Izba Odwoławcza (Poola) 29. jaanuaril 2021 – Konsorcjum: ANTEA POLSKA S.A., Pectore-Eco sp. z o.o., Instytut Ochrony Środowiska – Państwowy Instytut Badawczy versus Państwowe Gospodarstwo Wodne Wody Polskie | 14 |
| 2021/C 228/20 | Kohtuasi C-63/21 P: Laure Camerini 2. veebruaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 24. novembri 2020. aasta määruse peale kohtuasjas T-367/19: Camerin versus komisjon | 16 |
| 2021/C 228/21 | Kohtuasi C-90/21: Vincent Thunuse, Jaime Barragáni, Marc D’hooge, Alexandra Felteni, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudti 12. veebruaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 2. detsembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-247/19: Thunus jt versus EIP | 16 |
| 2021/C 228/22 | Kohtuasi C-91/21: Vincent Thunuse, Jaime Barragáni, Marc D’hooge, Alexandra Felteni, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudti 12. veebruaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 2. detsembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-318/19: Thunus jt versus EIP | 17 |
| 2021/C 228/23 | Kohtuasi C-111/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberster Gerichtshof (Austria) 25. veebruaril 2021 – BT versus Laudamotion GmbH | 18 |
| 2021/C 228/24 | Kohtuasi C-146/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Bucureşti (Rumeenia) 3. märtsil 2021 – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Sector 1 a Finanţelor Publice versus VB, Direcţia Generalā Regionalā a Finanţelor Publice Bucureşti – Serviciul Soluţionare Contestaţii 1 | 19 |
| 2021/C 228/25 | Kohtuasi C-159/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 11. märtsil 2021 – GM versus Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság jt | 19 |
| 2021/C 228/26 | Kohtuasi C-168/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 16. märtsil 2021 – Procureur général près la cour d’appel d’Angers versus KL | 20 |
| 2021/C 228/27 | Kohtuasi C-172/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Köln (Saksamaa) 19. märtsil 2021 – EF versus Deutsche Lufthansa AG | 21 |
| 2021/C 228/28 | Kohtuasi C-183/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Saarbrücken (Saksamaa) 23. märtsil 2021 – Maxxus Group GmbH & Co. KG versus Globus Holding GmbH & Co. KG | 21 |
| 2021/C 228/29 | Kohtuasi C-187/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kúria (Ungari) 25. märtsil 2021 – FAWKES Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 22 |
| 2021/C 228/30 | Kohtuasi C-188/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kúria (Ungari) 25. märtsil 2021 – Megatherm-Csillaghegy Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 23 |
| 2021/C 228/31 | Kohtuasi C-189/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het bedrijfsleven (Madalmaad) 26. märtsil 2021 – R. en R. versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit | 23 |
| 2021/C 228/32 | Kohtuasi C-194/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 29. märtsil 2021 – Staatssecretaris van Financiën, teine menetlusosaline: X | 24 |
| 2021/C 228/33 | Kohtuasi C-195/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rayonen sad Lukovit (Bulgaaria) 26. märtsil 2021 – LB versus Smetna palata na Republika Bulgaria | 24 |
| 2021/C 228/34 | Kohtuasi C-203/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Okrazhen sad Burgas (Bulgaaria) 31. märtsil 2021 – Kriminaalasi järgmise isiku suhtes: DELTA STROY 2003 EOOD | 25 |
| 2021/C 228/35 | Kohtuasi C-246/21: Euroopa Parlamendi 19. aprillil 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda laiendatud koosseisus) 3. veebruari 2021. aasta otsuse peale kohtuasjas T-17/19: Euroopa Parlament versus Giulia Moi | 26 |
| 2021/C 228/36 | Kohtuasi C-469/19: Euroopa Kohtu teise koja presidendi 4. märtsi 2021. aasta määrus (Bundesgerichtshofi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Menetlus, mille algatas All in One Star Ltd | 27 |
| 2021/C 228/37 | Kohtuasi C-606/20: Euroopa Kohtu presidendi 26. veebruari 2021. aasta määrus (Landgericht Düsseldorfi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – EZ versus Iberia Lineas Aereas de Espana, Sociedad Unipersonal | 27 |
| | Üldkohus |
| 2021/C 228/38 | Kohtuasi T-504/19: Üldkohtu 14. aprilli 2021. aasta otsus – Crédit lyonnais versus EKP (Majandus- ja rahapoliitika – Krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve – Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõike 1 punkt d ja lõige 3 – Finantsvõimenduse määra arvutamine – EKP osaline keeldumine lubada teatavatele tingimustele vastavate riskipositsioonide väljajätmist – Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429 lõige 14 – Kõigi käesolevas asjas tähtsust omavate asjaolude uurimata jätmine – Seadusjõud – ELTL artikkel 266) | 28 |
| 2021/C 228/39 | Kohtuasi T-415/19: Üldkohtu 9. aprilli 2021. aasta määrus – Laroni versus parlament (Institutsiooniline õigus – Euroopa Parlamendi liikme staatuse erilisus – Itaalia valimisringkondades valitud Euroopa Parlamendi liikmed – Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati (Saadikutekoja juhatuse büroo, Itaalia) poolt pensionide kohta otsuse nr 14/2018 vastuvõtmine – Itaalia parlamendi liikmete pensionide summa muutmine – Euroopa Parlamendi poolt pensionide summade vastav muutmine Euroopa Parlamendi teatud endiste liikmete puhul, kes on valitud Itaalias – Hageja surm – Kohtumenetluse uuendamata jätmine õigusjärglaste poolt – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 29 |
| 2021/C 228/40 | Kohtuasi T-496/20: Üldkohtu 8. aprilli 2021. aasta määrus – CRII-GEN jt versus komisjon (Tühistamishagi – Taimekaitsevahendid – Toimeaine glüfosaat – Heakskiidu tagasivõtmiseks või muutmiseks esitatud uuesti läbivaatamise taotlus – Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikkel 21 – Rahuldamata jätmine – Vaidlustamatu akt) | 29 |
| 2021/C 228/41 | Kohtuasi T-157/21: 22. märtsil 2021 esitatud hagi – RG versus nõukogu | 30 |
| 2021/C 228/42 | Kohtuasi T-171/21: 29. märtsil 2021 esitatud hagi – Ubisoft Entertainment versus EUIPO – Huawei Technologies (FOR HONOR) | 31 |
| 2021/C 228/43 | Kohtuasi T-172/21: 31. märtsil 2021 esitatud hagi – Valve Corp. versus Euroopa Komisjon | 32 |
| 2021/C 228/44 | Kohtuasi T-207/21: 16. aprillil 2021 esitatud hagi – Polynt versus ECHA | 32 |
| 2021/C 228/45 | Kohtuasi T-208/21: 16. aprillil 2021 esitatud hagi – Dorit versus EUIPO – Erwin Suter (DORIT) | 33 |
| 2021/C 228/46 | Kohtuasi T-210/21: 19. aprillil 2021 esitatud hagi – Vintae Luxury Wine Specialists versus EUIPO – R. Lopez de Heredia Viña Tondonia (LOPEZ DE HARO) | 34 |
| 2021/C 228/47 | Kohtuasi T-213/21: 16. aprillil 2021 esitatud hagi – Mlékárna Hlinsko versus komisjon | 35 |
| 2021/C 228/48 | Kohtuasi T-217/21: 20. aprillil 2021 esitatud hagi – SB versus eu-LISA | 36 |
| 2021/C 228/49 | Kohtuasi T-219/21: 23. aprillil 2021 esitatud hagi – Agora Invest versus EUIPO – Transportes Maquinaria y Obras (TRAMOSA) | 37 |
| 2021/C 228/50 | Kohtuasi T-221/21: 25. aprillil 2021 esitatud hagi – Itaalia versus komisjon | 38 |
| 2021/C 228/51 | Kohtuasi T-222/21: 26. aprillil 2021 esitatud hagi – Shopify versus EUIPO – Rossi jt (Shoppi) | 39 |
| 2021/C 228/52 | Kohtuasi T-224/21: 27. aprillil 2021 esitatud hagi – PepsiCo versus EUIPO (Smartfood) | 40 |
| 2021/C 228/53 | Kohtuasi T-225/21: 27. aprillil 2021 esitatud hagi – Ryanair versus komisjon | 40 |
| 2021/C 228/54 | Kohtuasi T-226/21: 27. aprillil 2021 esitatud hagi – Retail Royalty versus EUIPO – Fashion Energy (kotka kujutis) | 41 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2021/C 228/02

Kohtuasi C-572/18 P: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus – thyssenkrupp Electrical Steel GmbH, thyssenkrupp Electrical Steel Ugo versus Euroopa Komisjon (Apellatsioonkaebus – Tolliliit – Määrus (EL) nr 952/2013 – Artikli 211 lõige 6 – Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest terasest toodete seestöötlemise luba – Liidu tootjate oluliste huvide kahjustamise oht – Majanduslike tingimuste kontrollimine – Rakendusmäärus (EL) 2015/2447 – Artikkel 259 – Euroopa Komisjoni järeldus majanduslike tingimuste kohta – ELTL artikkel 263 – Vaidlustamatu akt)

versus

2

2021/C 228/03

Kohtuasi C-46/19: Euroopa Kohtu (teine koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus – Euroopa Liidu Nõukogu versus Kurdistan Workers' Party (PKK), Euroopa Komisjon, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Apellatsioonkaebus – Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Terrorismivastane võitlus – Teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed – Rahaliste vahendite külmutamine – Ühine seisukoht 2001/931/ÜVJP – Artikli 1 lõiked 3, 4 ja 6 – Määrus (EÜ) nr 2580/2001 – Artikli 2 lõige 3 – Organisatsiooni jätmine terroriaktides osalevate isikute, rühmituste ja üksuste loetellu – Tingimused – Pädeva asutuse otsus – Jätkuv terroristlikus tegevuses osalemise oht – Rahaliste vahendite külmutamise otsuste faktiline alus – Otsus uuesti läbi vaadata riigisisene otsus, mis õigustas esimest korda loetellu kandmist – Põhjendamiskohustus)

versus

3

2021/C 228/04

Kohtuasi C-485/19: Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Krajský súd v Prešove eelotsusetaotlus – Slovakkia) – LH versus Profi Credit Slovakia s.r.o. (Eelotsusetaotlus – Tarbijakaitse – Direktiiv 2008/48/EÜ – Tarbijakrediidi lepingud – Direktiiv 93/13/EMÜ – Ebaõiglased lepingutingimused – Õigusvastase lepingutingimuse alusel tehtud makse – Krediidiandja alusetu rikastumine – Tagasinõudeõiguse aegumine – Liidu õiguse põhimõtted – Tõhususe põhimõte – Direktiivi 2008/48 artikli 10 lõige 2 – Teave, mis tuleb krediidilepingus esitada – Teatavate riigisiseste nõuete eemaldamine Euroopa Kohtu praktika alusel – Riigisiseste õigusnormide varem kehtinud versiooni tõlgendamine kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga – Ajaline toime)

versus

3

2021/C 228/05

Kohtuasi C-537/19: Euroopa Kohtu (viies koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Austria Vabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine – Direktiiv 2004/18/EÜ – Ehitustööde riigihange – Avalik-õigusliku asutuse ja eraettevõtja vaheline leping veel ehitamata hoone rendiks – Artikkel 1 – Sellise ehitustöö teostamine, mis vastab rentniku kindlaksmääratud nõuetele – Artikkel 16 – Erand)

versus

4

2021/C 228/06

Kohtuasi C-703/19: Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Naczelny Sąd Administracyjny eelotsusetaotlus – Poola) – J. K. versus Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach (Eelotsusetaotlus – Maksustamine – Ühine käibemaksusüsteem – Direktiiv 2006/112/EÜ – Artikli 98 lõige 2 – Liikmesriikide võimalus kohaldada teatavate kaubatarnete või teenuste osutamise suhtes üht või kaht vähendatud käibemaksumäära – Majandustegevuse kvalifitseerimine teenuste osutamiseks – III lisa punkt 12a – Rakendusmäärus (EL) nr 282/2011 – Artikkel 6 – Mõiste restorani- ja toitlustusteenused – Valmiseined söömiseks kohe kohapeal müüja ruumides või toitlustusalas – Valmiseined kaasavõtmiseks)

versus

5

2021/C 228/07

Kohtuasi C-826/19: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Landesgericht Korneuburg eelotsusetaotlus – Austria) – WZ versus Austrian Airlines AG (Eelotsusetaotlus – Lennutransport – Lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest reisijatele antav hüvitis ja abi – Määrus (EÜ) nr 261/2004 – Artikkel 6 – Hilinenud lend – Artikli 8 lõige 3 – Lennu ümbersuunamine sama linna või piirkonda teenindavasse teise lennujaama – Mõiste tühistamine – Erakorralised asjaolud – Lennu tühistamise või saabumisel pikaajalise hilinemise korral lennureisijatele makstav hüvitis – Kohustus kanda sõidukulud tegelikuks saabumiskohaks olevast lennujaamast algul sihtkohana ette nähtud lennujaama)

versus

5

2021/C 228/08

Kohtuasi C-896/19: Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. aprilli 2021. aasta otsus (Prim’Awla tal-Qorti Ċivili – Ġurisdizzjoni Kostituzzjonali eelotsusetaotlus – Malta) – Repubblika versus Il-Prim Ministru (Eelotsusetaotlus – ELL artikkel 2 – Euroopa Liidu väärtused – Õigusriik – ELL artikkel 49 – Liiduga ühinemine – Liidu väärtuste kaitsetaseme tagasilanguse puudumine – Tõhus kohtulik kaitse – ELL artikkel 19 – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 – Kohaldamisala – Liikmesriigi kohtute sõltumatus – Ametisse nimetamise menetlus – Peaministri pädevus – Kohtunike ametisse nimetamise komitee kaasamine)

versus

7

2021/C 228/09

Kohtuasi C-73/20: Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Bundesgerichtshofi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – ZM, kes tegutseb Oeltrans Befrachtungsgesellschaft mbH pankrotihaldurina versus E. A. Frerichs (Eelotsusetaotlus – Määrus (EÜ) nr 1346/2000 – Maksejõuetusmenetlused – Artikkel 4 – Maksejõuetusmenetluse suhtes kohaldatav õigus – Selle liikmesriigi õigus, kelle territooriumil menetlus on algatatud – Artikkel 13 – Kõiki võlausaldajaid kahjustavad õigustoimingud – Erand – Tingimused – Toiming, mille suhtes kohaldatakse menetluse algatanud riigi õiguse asemel mõne teise liikmesriigi õigust – Selle õiguse alusel vaidlustamatu toiming – Määrus (EÜ) nr 593/2008 – Lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatav õigus – Artikli 12 lõike 1 punkt b – Lepinguõiguse valdkond – Sellest tulenevate kohustuste täitmine – Makse, mis on tehtud sellise lepingu täitmiseks, mille suhtes on kohaldatav muu liikmesriigi kui menetluse algatanud riigi õigus – Täitmine kolmanda isiku poolt – Maksejõuetusmenetluse käigus esitatud hagi selle makse tagasivõitmiseks – Kõnealusele maksele kohaldatav õigus)

versus

8

2021/C 228/10

Kohtuasi C-75/20: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Lietuvos vyriausiasis administracinis teismase eelotsusetaotlus – Leedu) – Lifosa UAB versus Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos (Eelotsusetaotlus – Tolliliit – Ühenduse tolliseadustik – Määrus (EMÜ) nr 2913/92 – Artikli 29 lõige 1 – Artikli 32 lõike 1 punkti e alapunkt i – Liidu tolliseadustik – Määrus (EL) nr 952/2013 – Artikli 70 lõige 1 – Artikli 71 lõike 1 punkti e alapunkt i – Tolliväärtuse määramine – Tehinguväärtus – Kohandamine – Hind, mis hõlmab tarnimist piiril)

versus

8

2021/C 228/11

Kohtuasi C-13/19: Euroopa Kohtu (seitsmes) 3. märtsi 2021. aasta määrus (Audiencia Provincial de Zaragoza eelotsusetaotlus – Hispaania) – Ibercaja Banco, SA versus TJ, UK (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõige 2 ja artikkel 99 – Tarbijakaitse – Direktiiv 93/13/EMÜ – Hüpoteeklaenuleping – Ebaõiglased tingimused – Intressimäära muutumist piirav tingimus (nn alammäära tingimus) – Uuendusleping – Lepingutingimuste vastu nõuete esitamise õigusest loobumine – Siduvuse puudumine – Direktiiv 2005/29/EÜ – Ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausad kaubandustavad – Artikli 6 lõige 1 ja artikli 7 lõige 1)

versus

9

2021/C 228/12

Kohtuasi C-841/19: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 3. märtsi 2021. aasta määrus (Juzgado de lo Social no 41 de Madridi eelotsusetaotlus – Hispaania) – JL versus Fondo de Garantía Salarial (Fogasa) (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Direktiiv 2006/54/EÜ – Artikli 2 lõige 1 ja artikkel 4 – Meeste ja naiste võrdne tasustamine – Osalist tööaega käsitlev raamkokkulepe – Klausel 4 – Osalise tööajaga töötajad, kes on valdavalt naised – Riiklik asutus, mis tagab töötajatele maksejõuetu tööandja poolt rahuldamata jäetud nõuete tasumise – Nende nõuete maksmise ülemmäär – Osalise tööajaga töötajate nõuete ülemmäära summa vähendamine vastavalt nende töötajate tööaja ja täiskohaga töötavate töötajate tööaja suhtarvule – Pro rata temporis põhimõte)

o

versus

10

2021/C 228/13

Kohtuasi C-507/20: Euroopa Kohtu (kuues koda) 3. märtsi 2021. aasta määrus (Pécsi Törvényszéki eelotsusetaotlus – Ungari) – FGSZ Földgázszállító Zrt. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Eelotsusetaotlus – Ühine käibemaksusüsteem – Direktiiv 2006/112/EÜ – Artikkel 90 – Maksustatava väärtuse vähendamine – Hinna täielik või osaline tasumata jätmine – Võlanõue, mida ei ole enam lõplikult võimalik rahuldada – Aegumistähtaeg nõudmaks käibemaksuga maksustatava väärtuse tagantjärele vähendamist – Selle tähtaja kulgema hakkamise kuupäev)

versus

11

2021/C 228/14

Kohtuasi C-523/20: Euroopa Kohtu (kümnes koda) 3. märtsi 2021. aasta määrus (Győri Törvényszéki eelotsusetaotlus – Ungari) – Koppány 2007 Kft. versus Vas Megyei Kormányhivatal (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Sotsiaalkindlustus – Määrus (EL) nr 1231/2010 – Kohaldatavad õigusaktid – Tõend A1 – Artikkel 1 – Tõendi A1 laiendamine kolmandate riikide kodanikele, kes elavad seaduslikult liikmesriigi territooriumil – Seaduslik riigis elamine – Mõiste)

versus

11

2021/C 228/15

Kohtuasi C-592/20: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Düsseldorf (Saksamaa) 11. novembril 2020 – NT, RV, BS, ER versus British Airways plc

versus

12

2021/C 228/16

Kohtuasi C-681/20: smart things solutions GmbH 16. detsembril 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda) 15. oktoobri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-48/19: smart things solutions versus EUIPO – Samsung Electronics (smart:)things)

versus

12

2021/C 228/17

Kohtuasi C-41/21 P: Allergan Holdings France’i 26. jaanuaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 18. novembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-664/19: Allergan Holdings France versus EUIPO – Dermavita (JUVEDERM ULTRA)

versus

13

2021/C 228/18

Kohtuasi C-50/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Hispaania) 29. jaanuaril 2021 – Prestige and Limousine, S.L. versus Área Metropolitana de Barcelona

versus

13

2021/C 228/19

Kohtuasi C-54/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Krajowa Izba Odwoławcza (Poola) 29. jaanuaril 2021 – Konsorcjum: ANTEA POLSKA S.A., Pectore-Eco sp. z o.o., Instytut Ochrony Środowiska – Państwowy Instytut Badawczy versus Państwowe Gospodarstwo Wodne Wody Polskie

versus

14

2021/C 228/20

Kohtuasi C-63/21 P: Laure Camerini 2. veebruaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 24. novembri 2020. aasta määruse peale kohtuasjas T-367/19: Camerin versus komisjon

versus

16

2021/C 228/21

Kohtuasi C-90/21: Vincent Thunuse, Jaime Barragáni, Marc D’hooge, Alexandra Felteni, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudti 12. veebruaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 2. detsembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-247/19: Thunus jt versus EIP

versus

16

2021/C 228/22

Kohtuasi C-91/21: Vincent Thunuse, Jaime Barragáni, Marc D’hooge, Alexandra Felteni, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudti 12. veebruaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 2. detsembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-318/19: Thunus jt versus EIP

versus

17

2021/C 228/23

Kohtuasi C-111/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberster Gerichtshof (Austria) 25. veebruaril 2021 – BT versus Laudamotion GmbH

versus

18

2021/C 228/24

Kohtuasi C-146/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Bucureşti (Rumeenia) 3. märtsil 2021 – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Sector 1 a Finanţelor Publice versus VB, Direcţia Generalā Regionalā a Finanţelor Publice Bucureşti – Serviciul Soluţionare Contestaţii 1

versus

19

2021/C 228/25

Kohtuasi C-159/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 11. märtsil 2021 – GM versus Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság jt

versus

19

2021/C 228/26

Kohtuasi C-168/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 16. märtsil 2021 – Procureur général près la cour d’appel d’Angers versus KL

versus

20

2021/C 228/27

Kohtuasi C-172/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Köln (Saksamaa) 19. märtsil 2021 – EF versus Deutsche Lufthansa AG

versus

21

2021/C 228/28

Kohtuasi C-183/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Saarbrücken (Saksamaa) 23. märtsil 2021 – Maxxus Group GmbH & Co. KG versus Globus Holding GmbH & Co. KG

versus

21

2021/C 228/29

Kohtuasi C-187/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kúria (Ungari) 25. märtsil 2021 – FAWKES Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

versus

22

2021/C 228/30

Kohtuasi C-188/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kúria (Ungari) 25. märtsil 2021 – Megatherm-Csillaghegy Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

versus

23

2021/C 228/31

Kohtuasi C-189/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het bedrijfsleven (Madalmaad) 26. märtsil 2021 – R. en R. versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

versus

23

2021/C 228/32

Kohtuasi C-194/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 29. märtsil 2021 – Staatssecretaris van Financiën, teine menetlusosaline: X

24

2021/C 228/33

Kohtuasi C-195/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rayonen sad Lukovit (Bulgaaria) 26. märtsil 2021 – LB versus Smetna palata na Republika Bulgaria

versus

24

2021/C 228/34

Kohtuasi C-203/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Okrazhen sad Burgas (Bulgaaria) 31. märtsil 2021 – Kriminaalasi järgmise isiku suhtes: DELTA STROY 2003 EOOD

25

2021/C 228/35

Kohtuasi C-246/21: Euroopa Parlamendi 19. aprillil 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda laiendatud koosseisus) 3. veebruari 2021. aasta otsuse peale kohtuasjas T-17/19: Euroopa Parlament versus Giulia Moi

versus

26

2021/C 228/36

Kohtuasi C-469/19: Euroopa Kohtu teise koja presidendi 4. märtsi 2021. aasta määrus (Bundesgerichtshofi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Menetlus, mille algatas All in One Star Ltd

27

2021/C 228/37

Kohtuasi C-606/20: Euroopa Kohtu presidendi 26. veebruari 2021. aasta määrus (Landgericht Düsseldorfi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – EZ versus Iberia Lineas Aereas de Espana, Sociedad Unipersonal

versus

27

Üldkohus

2021/C 228/38

Kohtuasi T-504/19: Üldkohtu 14. aprilli 2021. aasta otsus – Crédit lyonnais versus EKP (Majandus- ja rahapoliitika – Krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve – Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõike 1 punkt d ja lõige 3 – Finantsvõimenduse määra arvutamine – EKP osaline keeldumine lubada teatavatele tingimustele vastavate riskipositsioonide väljajätmist – Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429 lõige 14 – Kõigi käesolevas asjas tähtsust omavate asjaolude uurimata jätmine – Seadusjõud – ELTL artikkel 266)

versus

28

2021/C 228/39

Kohtuasi T-415/19: Üldkohtu 9. aprilli 2021. aasta määrus – Laroni versus parlament (Institutsiooniline õigus – Euroopa Parlamendi liikme staatuse erilisus – Itaalia valimisringkondades valitud Euroopa Parlamendi liikmed – Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati (Saadikutekoja juhatuse büroo, Itaalia) poolt pensionide kohta otsuse nr 14/2018 vastuvõtmine – Itaalia parlamendi liikmete pensionide summa muutmine – Euroopa Parlamendi poolt pensionide summade vastav muutmine Euroopa Parlamendi teatud endiste liikmete puhul, kes on valitud Itaalias – Hageja surm – Kohtumenetluse uuendamata jätmine õigusjärglaste poolt – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

29

2021/C 228/40

Kohtuasi T-496/20: Üldkohtu 8. aprilli 2021. aasta määrus – CRII-GEN jt versus komisjon (Tühistamishagi – Taimekaitsevahendid – Toimeaine glüfosaat – Heakskiidu tagasivõtmiseks või muutmiseks esitatud uuesti läbivaatamise taotlus – Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikkel 21 – Rahuldamata jätmine – Vaidlustamatu akt)

versus

29

2021/C 228/41

Kohtuasi T-157/21: 22. märtsil 2021 esitatud hagi – RG versus nõukogu

versus

30

2021/C 228/42

Kohtuasi T-171/21: 29. märtsil 2021 esitatud hagi – Ubisoft Entertainment versus EUIPO – Huawei Technologies (FOR HONOR)

versus

31

2021/C 228/43

Kohtuasi T-172/21: 31. märtsil 2021 esitatud hagi – Valve Corp. versus Euroopa Komisjon

versus

32

2021/C 228/44

Kohtuasi T-207/21: 16. aprillil 2021 esitatud hagi – Polynt versus ECHA

versus

32

2021/C 228/45

Kohtuasi T-208/21: 16. aprillil 2021 esitatud hagi – Dorit versus EUIPO – Erwin Suter (DORIT)

versus

33

2021/C 228/46

Kohtuasi T-210/21: 19. aprillil 2021 esitatud hagi – Vintae Luxury Wine Specialists versus EUIPO – R. Lopez de Heredia Viña Tondonia (LOPEZ DE HARO)

versus

34

2021/C 228/47

Kohtuasi T-213/21: 16. aprillil 2021 esitatud hagi – Mlékárna Hlinsko versus komisjon

versus

35

2021/C 228/48

Kohtuasi T-217/21: 20. aprillil 2021 esitatud hagi – SB versus eu-LISA

versus

36

2021/C 228/49

Kohtuasi T-219/21: 23. aprillil 2021 esitatud hagi – Agora Invest versus EUIPO – Transportes Maquinaria y Obras (TRAMOSA)

versus

37

2021/C 228/50

Kohtuasi T-221/21: 25. aprillil 2021 esitatud hagi – Itaalia versus komisjon

versus

38

2021/C 228/51

Kohtuasi T-222/21: 26. aprillil 2021 esitatud hagi – Shopify versus EUIPO – Rossi jt (Shoppi)

versus

39

2021/C 228/52

Kohtuasi T-224/21: 27. aprillil 2021 esitatud hagi – PepsiCo versus EUIPO (Smartfood)

versus

40

2021/C 228/53

Kohtuasi T-225/21: 27. aprillil 2021 esitatud hagi – Ryanair versus komisjon

versus

40

2021/C 228/54

Kohtuasi T-226/21: 27. aprillil 2021 esitatud hagi – Retail Royalty versus EUIPO – Fashion Energy (kotka kujutis)

versus

41

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2021/C 228/01)

Viimane väljaanne

ELT C 217, 7.6.2021

Eelmised väljaanded

ELT C 206, 31.5.2021

ELT C 189, 17.5.2021

ELT C 182, 10.5.2021

ELT C 180, 10.5.2021

ELT C 163, 3.5.2021

ELT C 148, 26.4.2021

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex'is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu.

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/2

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus – thyssenkrupp Electrical Steel GmbH, thyssenkrupp Electrical Steel Ugo versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-572/18 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Tolliliit - Määrus (EL) nr 952/2013 - Artikli 211 lõige 6 - Suundorienteeritud struktuuriga elektrotehnilisest terasest toodete seestöötlemise luba - Liidu tootjate oluliste huvide kahjustamise oht - Majanduslike tingimuste kontrollimine - Rakendusmäärus (EL) 2015/2447 - Artikkel 259 - Euroopa Komisjoni järeldus majanduslike tingimuste kohta - ELTL artikkel 263 - Vaidlustamatu akt)

(2021/C 228/02)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellandid: thyssenkrupp Electrical Steel GmbH, thyssenkrupp Electrical Steel Ugo (esindajad: Rechtsanwälte M. Günes ja L. C. Heinisch)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon (esindajad: J.-F. Brakeland ja F. Clotuche-Duvieusart)

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus kohtuasjas C-572/18 P rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus kohtuasjas C-572/18 P rahuldamata.

| 2. | Jätta thyssenkrupp Electrical Steel GmbH ja thyssenkrupp Electrical Steel Ugo kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta thyssenkrupp Electrical Steel GmbH ja thyssenkrupp Electrical Steel Ugo kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

---

(1)  ELT C 436, 3.12.2018.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/3

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus – Euroopa Liidu Nõukogu versus Kurdistan Workers' Party (PKK), Euroopa Komisjon, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

(Kohtuasi C-46/19) (1)

(Apellatsioonkaebus - Ühine välis- ja julgeolekupoliitika - Terrorismivastane võitlus - Teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed - Rahaliste vahendite külmutamine - Ühine seisukoht 2001/931/ÜVJP - Artikli 1 lõiked 3, 4 ja 6 - Määrus (EÜ) nr 2580/2001 - Artikli 2 lõige 3 - Organisatsiooni jätmine terroriaktides osalevate isikute, rühmituste ja üksuste loetellu - Tingimused - Pädeva asutuse otsus - Jätkuv terroristlikus tegevuses osalemise oht - Rahaliste vahendite külmutamise otsuste faktiline alus - Otsus uuesti läbi vaadata riigisisene otsus, mis õigustas esimest korda loetellu kandmist - Põhjendamiskohustus)

(2021/C 228/03)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: B. Driessen ja S. Van Overmeire)

Teised menetlusosalised: Kurdistan Workers' Party (PKK) (esindajad: advocaten A. M. van Eik ja T. M. D. Buruma), Euroopa Komisjon (esindajad: R. Tricot, T. Ramopoulos ja J. Norris), Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (esindajad: S. Brandon, keda abistab barrister P. Nevill, hiljem F. Shibli ja S. McCrory, keda abistab barrister P. Nevill)

Apellandi toetuseks menetlusse astujad: Prantsuse Vabariik (esindajad: A.-L. Desjonquères, B. Fodda ja J.-L. Carré), Madalmaade Kuningriik (esindajad: M. K. Bulterman ja J. Langer)

Resolutsioon

| 1) | Tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 15. novembri 2018. aasta kohtuotsuse PKK vs. nõukogu (T-316/14, EU:T:2018:788) resolutsiooni punktid 1–11, 13 ja 14. |
| --- | --- |

1)

Tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 15. novembri 2018. aasta kohtuotsuse PKK vs. nõukogu (T-316/14, EU:T:2018:788) resolutsiooni punktid 1–11, 13 ja 14.

| 2) | Saata kohtuasi tagasi uueks arutamiseks Euroopa Liidu Üldkohtule. |
| --- | --- |

2)

Saata kohtuasi tagasi uueks arutamiseks Euroopa Liidu Üldkohtule.

| 3) | Otsustada kohtukulude jaotus edaspidi. |
| --- | --- |

3)

Otsustada kohtukulude jaotus edaspidi.

---

(1)  ELT C 103, 18.3.2019.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/3

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Krajský súd v Prešove eelotsusetaotlus – Slovakkia) – LH versus Profi Credit Slovakia s.r.o.

(Kohtuasi C-485/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Tarbijakaitse - Direktiiv 2008/48/EÜ - Tarbijakrediidi lepingud - Direktiiv 93/13/EMÜ - Ebaõiglased lepingutingimused - Õigusvastase lepingutingimuse alusel tehtud makse - Krediidiandja alusetu rikastumine - Tagasinõudeõiguse aegumine - Liidu õiguse põhimõtted - Tõhususe põhimõte - Direktiivi 2008/48 artikli 10 lõige 2 - Teave, mis tuleb krediidilepingus esitada - Teatavate riigisiseste nõuete eemaldamine Euroopa Kohtu praktika alusel - Riigisiseste õigusnormide varem kehtinud versiooni tõlgendamine kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga - Ajaline toime)

(2021/C 228/04)

Kohtumenetluse keel: slovaki

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Krajský súd v Prešove

Põhikohtuasja pooled

Hageja: LH

Kostja: Profi Credit Slovakia s.r.o.

Resolutsioon

| 1. | Tõhususe põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis näevad ette, et hagi suhtes, mille tarbija esitab kas nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ (ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes) tähenduses ebaõiglaste lepingutingimuste või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ, nõuetega vastuolus olevate lepingutingimuste alusel krediidilepingu täitmisel alusetult makstud summade tagasinõudmiseks, kohaldatakse kolmeaastast aegumistähtaega, mis hakkab kulgema alates päevast, mil alusetu rikastumine toimus. |
| --- | --- |

1.

Tõhususe põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis näevad ette, et hagi suhtes, mille tarbija esitab kas nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ (ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes) tähenduses ebaõiglaste lepingutingimuste või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiivi 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ, nõuetega vastuolus olevate lepingutingimuste alusel krediidilepingu täitmisel alusetult makstud summade tagasinõudmiseks, kohaldatakse kolmeaastast aegumistähtaega, mis hakkab kulgema alates päevast, mil alusetu rikastumine toimus.

| 2. | Direktiivi 2008/48 artikli 10 lõige 2 ja artikli 22 lõige 1, nagu neid on tõlgendatud 9. novembri 2016. aasta kohtuotsuses Home Credit Slovakia (C-42/15, EU:C:2016:842), on kohaldatavad krediidilepingule, mis on sõlmitud enne selle kohtuotsuse kuulutamist ja enne, kui riigisisestesse õigusnormidesse tehti muudatus nende normide kooskõlla viimiseks nimetatud kohtuotsuses antud tõlgendusega. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 2008/48 artikli 10 lõige 2 ja artikli 22 lõige 1, nagu neid on tõlgendatud 9. novembri 2016. aasta kohtuotsuses Home Credit Slovakia (C-42/15, EU:C:2016:842), on kohaldatavad krediidilepingule, mis on sõlmitud enne selle kohtuotsuse kuulutamist ja enne, kui riigisisestesse õigusnormidesse tehti muudatus nende normide kooskõlla viimiseks nimetatud kohtuotsuses antud tõlgendusega.

---

(1)  ELT C 305, 9.9.2019.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/4

---

Euroopa Kohtu (viies koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Austria Vabariik

(Kohtuasi C-537/19) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Direktiiv 2004/18/EÜ - Ehitustööde riigihange - Avalik-õigusliku asutuse ja eraettevõtja vaheline leping veel ehitamata hoone rendiks - Artikkel 1 - Sellise ehitustöö teostamine, mis vastab rentniku kindlaksmääratud nõuetele - Artikkel 16 - Erand)

(2021/C 228/05)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: L. Haasbeek, M. Noll-Ehlers ja P. Ondrůšek)

Kostja: Austria Vabariik (esindajad: M. Fruhmann, hiljem J. Schmoll)

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

---

(1)  ELT C 295, 2.9.2019.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/5

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Naczelny Sąd Administracyjny eelotsusetaotlus – Poola) – J. K. versus Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach

(Kohtuasi C-703/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Maksustamine - Ühine käibemaksusüsteem - Direktiiv 2006/112/EÜ - Artikli 98 lõige 2 - Liikmesriikide võimalus kohaldada teatavate kaubatarnete või teenuste osutamise suhtes üht või kaht vähendatud käibemaksumäära - Majandustegevuse kvalifitseerimine „teenuste osutamiseks“ - III lisa punkt 12a - Rakendusmäärus (EL) nr 282/2011 - Artikkel 6 - Mõiste „restorani- ja toitlustusteenused“ - Valmiseined söömiseks kohe kohapeal müüja ruumides või toitlustusalas - Valmiseined kaasavõtmiseks)

(2021/C 228/06)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Naczelny Sąd Administracyjny

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: J. K.

Vastustaja: Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach

menetluses osales: Rzecznik Małych i Średnich Przedsiębiorców

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi ja mida on muudetud nõukogu 5. mai 2009. aasta direktiiviga 2009/47/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ vähendatud käibemaksumäärade osas, artikli 98 lõiget 2 koostoimes direktiivi III lisa punktiga 12a ja nõukogu 15. märtsi 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 282/2011, millega sätestatakse direktiivi 2006/112 rakendusmeetmed, artikliga 6 tuleb tõlgendada nii, et mõiste „restorani- ja toitlustusteenused“ alla kuulub toidu pakkumine koos piisavate seotud teenustega, mis võimaldavad lõpptarbijal neid toiduaineid kohe tarbida, mille kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne. Kui lõpptarbija otsustab mitte kasutada maksukohustuslase pakutud toidu tarbimiseks tema kasutusse antavaid materiaalseid vahendeid ja tööjõudu, tuleb asuda seisukohale, et toidu pakkumisega ei kaasne ühtki seotud teenust.

---

(1)  ELT C 27, 27.1.2020.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/5

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Landesgericht Korneuburg eelotsusetaotlus – Austria) – WZ versus Austrian Airlines AG

(Kohtuasi C-826/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Lennutransport - Lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest reisijatele antav hüvitis ja abi - Määrus (EÜ) nr 261/2004 - Artikkel 6 - Hilinenud lend - Artikli 8 lõige 3 - Lennu ümbersuunamine sama linna või piirkonda teenindavasse teise lennujaama - Mõiste „tühistamine“ - Erakorralised asjaolud - Lennu tühistamise või saabumisel pikaajalise hilinemise korral lennureisijatele makstav hüvitis - Kohustus kanda sõidukulud tegelikuks saabumiskohaks olevast lennujaamast algul sihtkohana ette nähtud lennujaama)

(2021/C 228/07)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landesgericht Korneuburg

Põhikohtuasja pooled

Hageja: WZ

Kostja: Austrian Airlines AG

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91, artikli 8 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et juhul, kui lend suunatakse ümber lennujaama, mis teenindab algul ette nähtud lennujaamaga sama linna, ei ole reisijale ühest lennujaamast teise jõudmiseks kantud sõidukulude selles sättes ette nähtud hüvitamise tingimuseks see, et esimene lennujaam asub samas linnas või piirkonnas kui teine lennujaam. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91, artikli 8 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et juhul, kui lend suunatakse ümber lennujaama, mis teenindab algul ette nähtud lennujaamaga sama linna, ei ole reisijale ühest lennujaamast teise jõudmiseks kantud sõidukulude selles sättes ette nähtud hüvitamise tingimuseks see, et esimene lennujaam asub samas linnas või piirkonnas kui teine lennujaam.

| 2. | Määruse nr 261/2004 artikli 5 lõike 1 punkti c, artikli 7 lõiget 1 ja artikli 8 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et kui ümber suunatud lennuk maandub algul sihtkohana ette nähtud lennujaamast erinevas lennujaamas, mis teenindab aga sama linna või piirkonda, ei anna see reisijale õigust saada hüvitist lennu tühistamise alusel. Siiski on reisijal, kelle lend on ümber suunatud algul sihtkohana ette nähtud lennujaamaga sama linna või piirkonda teenindavasse asenduslennujaama, põhimõtteliselt õigus hüvitisele selle määruse järgi, kui ta jõuab lõppsihtkohta tegutseva lennuettevõtja poolt algul ette nähtud saabumisajast kolm või rohkem tundi hiljem. |
| --- | --- |

2.

Määruse nr 261/2004 artikli 5 lõike 1 punkti c, artikli 7 lõiget 1 ja artikli 8 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et kui ümber suunatud lennuk maandub algul sihtkohana ette nähtud lennujaamast erinevas lennujaamas, mis teenindab aga sama linna või piirkonda, ei anna see reisijale õigust saada hüvitist lennu tühistamise alusel. Siiski on reisijal, kelle lend on ümber suunatud algul sihtkohana ette nähtud lennujaamaga sama linna või piirkonda teenindavasse asenduslennujaama, põhimõtteliselt õigus hüvitisele selle määruse järgi, kui ta jõuab lõppsihtkohta tegutseva lennuettevõtja poolt algul ette nähtud saabumisajast kolm või rohkem tundi hiljem.

| 3. | Määruse nr 261/2004 artikleid 5 ja 7 ning artikli 8 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et algul ette nähtud lennujaamast erinevasse lennujaama, mis teenindab aga sama linna või piirkonda, ümber suunatud lennu saabumise hilinemise aega kindlaks määrates tuleb aluseks võtta pärast transporti algul ette nähtud lennujaama või mõnda muusse tegutseva lennuettevõtjaga kokku lepitud lähedalasuvasse sihtkohta jõudmise aeg. |
| --- | --- |

3.

Määruse nr 261/2004 artikleid 5 ja 7 ning artikli 8 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et algul ette nähtud lennujaamast erinevasse lennujaama, mis teenindab aga sama linna või piirkonda, ümber suunatud lennu saabumise hilinemise aega kindlaks määrates tuleb aluseks võtta pärast transporti algul ette nähtud lennujaama või mõnda muusse tegutseva lennuettevõtjaga kokku lepitud lähedalasuvasse sihtkohta jõudmise aeg.

| 4. | Määruse nr 261/2004 artikli 5 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et vabanemaks oma kohustusest maksta reisijatele lennu saabumise pikaajalise hilinemise eest hüvitist, võib tegutsev lennuettevõtja tugineda erakorralisele asjaolule, mis ei mõjutanud mitte hilinenud lendu, vaid eelnevat lendu selle lennuettevõtja enda poolt sama lennukiga teostatud üle-üle-eelmise edasi-tagasilennu raames, seda tingimusel, et nimetatud asjaolu ja järgnenud lennu saabumise pikaajalise hilinemise vahel esineb otsene põhjuslik seos, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus, võttes eelkõige arvesse seda, kuidas asjaomane tegutsev lennuettevõtja kõnealust õhusõidukit käitab. |
| --- | --- |

4.

Määruse nr 261/2004 artikli 5 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et vabanemaks oma kohustusest maksta reisijatele lennu saabumise pikaajalise hilinemise eest hüvitist, võib tegutsev lennuettevõtja tugineda erakorralisele asjaolule, mis ei mõjutanud mitte hilinenud lendu, vaid eelnevat lendu selle lennuettevõtja enda poolt sama lennukiga teostatud üle-üle-eelmise edasi-tagasilennu raames, seda tingimusel, et nimetatud asjaolu ja järgnenud lennu saabumise pikaajalise hilinemise vahel esineb otsene põhjuslik seos, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus, võttes eelkõige arvesse seda, kuidas asjaomane tegutsev lennuettevõtja kõnealust õhusõidukit käitab.

| 5. | Määruse nr 261/2004 artikli 8 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et kui ümber suunatud lend saabub algul sihtkohana ette nähtud lennujaamast erinevasse lennujaama, mis teenindab aga sama linna või piirkonda, peab tegutsev lennuettevõtja omal algatusel pakkuma reisijale tema sõidukulude katmist algul sihtkohana ette nähtud lennujaama või vajaduse korral reisijaga kokku lepitud muusse lähedalasuvasse sihtkohta. |
| --- | --- |

5.

Määruse nr 261/2004 artikli 8 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et kui ümber suunatud lend saabub algul sihtkohana ette nähtud lennujaamast erinevasse lennujaama, mis teenindab aga sama linna või piirkonda, peab tegutsev lennuettevõtja omal algatusel pakkuma reisijale tema sõidukulude katmist algul sihtkohana ette nähtud lennujaama või vajaduse korral reisijaga kokku lepitud muusse lähedalasuvasse sihtkohta.

| 6. | Määruse nr 261/2004 artikli 8 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et kui tegutsev lennuettevõtja rikub kohustust kanda reisija sõidukulud saabumise lennujaamast algul sihtkohana ette nähtud lennujaama või muusse reisijaga kokku lepitud sihtkohta, ei anna see reisijale õigust kindlasummalisele hüvitisele selle määruse artikli 7 lõike 1 alusel. Seevastu tekib reisijal sellise rikkumise korral õigus saada hüvitist summa eest, mis on konkreetse asja asjaolusid arvestades vajalik, asjakohane ja mõistlik lennuettevõtja tegematajätmise korvamiseks. |
| --- | --- |

6.

Määruse nr 261/2004 artikli 8 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et kui tegutsev lennuettevõtja rikub kohustust kanda reisija sõidukulud saabumise lennujaamast algul sihtkohana ette nähtud lennujaama või muusse reisijaga kokku lepitud sihtkohta, ei anna see reisijale õigust kindlasummalisele hüvitisele selle määruse artikli 7 lõike 1 alusel. Seevastu tekib reisijal sellise rikkumise korral õigus saada hüvitist summa eest, mis on konkreetse asja asjaolusid arvestades vajalik, asjakohane ja mõistlik lennuettevõtja tegematajätmise korvamiseks.

---

(1)  ELT C 77, 9.3.2020.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/7

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. aprilli 2021. aasta otsus (Prim’Awla tal-Qorti Ċivili – Ġurisdizzjoni Kostituzzjonali eelotsusetaotlus – Malta) – Repubblika versus Il-Prim Ministru

(Kohtuasi C-896/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - ELL artikkel 2 - Euroopa Liidu väärtused - Õigusriik - ELL artikkel 49 - Liiduga ühinemine - Liidu väärtuste kaitsetaseme tagasilanguse puudumine - Tõhus kohtulik kaitse - ELL artikkel 19 - Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 - Kohaldamisala - Liikmesriigi kohtute sõltumatus - Ametisse nimetamise menetlus - Peaministri pädevus - Kohtunike ametisse nimetamise komitee kaasamine)

(2021/C 228/08)

Kohtumenetluse keel: malta

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Prim’Awla tal-Qorti Ċivili – Ġurisdizzjoni Kostituzzjonali

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Repubblika

Vastustaja: Il-Prim Ministru

Menetluses osales: WY

Resolutsioon

| 1. | ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et see võib olla kohaldatav kohtuasjas, milles liikmesriigi kohtule on esitatud liikmesriigi õiguses ette nähtud kaebus, milles sel kohtul palutakse teha otsus selle kohta, kas liikmesriigi õigusnormid, mis reguleerivad eelotsusetaotluse esitanud kohtu asukohaliikmesriigi kohtunike ametisse nimetamise menetlust, on liidu õigusega kooskõlas. Selle sätte tõlgendamisel tuleb Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 nõuetekohaselt arvesse võtta. |
| --- | --- |

1.

ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et see võib olla kohaldatav kohtuasjas, milles liikmesriigi kohtule on esitatud liikmesriigi õiguses ette nähtud kaebus, milles sel kohtul palutakse teha otsus selle kohta, kas liikmesriigi õigusnormid, mis reguleerivad eelotsusetaotluse esitanud kohtu asukohaliikmesriigi kohtunike ametisse nimetamise menetlust, on liidu õigusega kooskõlas. Selle sätte tõlgendamisel tuleb Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 nõuetekohaselt arvesse võtta.

| 2. | ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis annavad asjasse puutuva liikmesriigi peaministrile kohtunike ametisse nimetamise menetluses otsustuspädevuse, nähes samas ette, et sellesse menetlusse sekkub sõltumatu organ, kelle ülesanne on eelkõige hinnata kohtunikuks kandideerivaid isikuid ja anda sellele peaministrile arvamus. |
| --- | --- |

2.

ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis annavad asjasse puutuva liikmesriigi peaministrile kohtunike ametisse nimetamise menetluses otsustuspädevuse, nähes samas ette, et sellesse menetlusse sekkub sõltumatu organ, kelle ülesanne on eelkõige hinnata kohtunikuks kandideerivaid isikuid ja anda sellele peaministrile arvamus.

---

(1)  ELT C 77, 9.3.2020.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/8

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Bundesgerichtshofi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – ZM, kes tegutseb Oeltrans Befrachtungsgesellschaft mbH pankrotihaldurina versus E. A. Frerichs

(Kohtuasi C-73/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Määrus (EÜ) nr 1346/2000 - Maksejõuetusmenetlused - Artikkel 4 - Maksejõuetusmenetluse suhtes kohaldatav õigus - Selle liikmesriigi õigus, kelle territooriumil menetlus on algatatud - Artikkel 13 - Kõiki võlausaldajaid kahjustavad õigustoimingud - Erand - Tingimused - Toiming, mille suhtes kohaldatakse menetluse algatanud riigi õiguse asemel mõne teise liikmesriigi õigust - Selle õiguse alusel vaidlustamatu toiming - Määrus (EÜ) nr 593/2008 - Lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatav õigus - Artikli 12 lõike 1 punkt b - Lepinguõiguse valdkond - Sellest tulenevate kohustuste täitmine - Makse, mis on tehtud sellise lepingu täitmiseks, mille suhtes on kohaldatav muu liikmesriigi kui menetluse algatanud riigi õigus - Täitmine kolmanda isiku poolt - Maksejõuetusmenetluse käigus esitatud hagi selle makse tagasivõitmiseks - Kõnealusele maksele kohaldatav õigus)

(2021/C 228/09)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Hageja: ZM, kes tegutseb Oeltrans Befrachtungsgesellschaft mbH pankrotihaldurina

Kostja: E. A. Frerichs

Resolutsioon

Nõukogu 29. mai 2000. aasta määruse (EÜ) n 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta artiklit 13 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I“) artikli 12 lõike 1 punkti b tuleb tõlgendada nii, et viimati nimetatud määruse alusel lepingu suhtes kohaldatav õigus reguleerib ka makset, mille kolmas isik on teinud lepingu ühe poole lepingulise kohustuse täitmiseks, kui see makse vaidlustatakse maksejõuetusmenetluses kui kõiki võlausaldajaid kahjustav toiming.

---

(1)  ELT C 191, 8.6.2020.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/8

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 22. aprilli 2021. aasta otsus (Lietuvos vyriausiasis administracinis teismase eelotsusetaotlus – Leedu) – „Lifosa“ UAB versus Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

(Kohtuasi C-75/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Tolliliit - Ühenduse tolliseadustik - Määrus (EMÜ) nr 2913/92 - Artikli 29 lõige 1 - Artikli 32 lõike 1 punkti e alapunkt i - Liidu tolliseadustik - Määrus (EL) nr 952/2013 - Artikli 70 lõige 1 - Artikli 71 lõike 1 punkti e alapunkt i - Tolliväärtuse määramine - Tehinguväärtus - Kohandamine - Hind, mis hõlmab tarnimist piiril)

(2021/C 228/10)

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja:„Lifosa“ UAB

Vastustaja: Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Menetluses osalesid: Kauno teritorinė muitinė, „Transchema“ UAB

Resolutsioon

Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, artikli 29 lõiget 1 ja artikli 32 lõike 1 punkti e alapunkti i, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, artikli 70 lõiget 1 ja artikli 71 lõike 1 punkti e alapunkti i tuleb tõlgendada nii, et imporditud kauba tolliväärtuse määramiseks ei tule selle kauba tehinguväärtusele lisada tootja poolt tegelikult kantud kulu kuni kauba toimetamiseni Euroopa Liidu tolliterritooriumile, kui kokku lepitud tarnetingimuste kohaselt lasub kohustus katta need kulud tootjal, isegi kui need kulud ületavad importija poolt tegelikult makstud hinda, tingimusel et see hind vastab kauba tegelikule väärtusele, ent seda asjaolu tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.

---

(1)  ELT C 137, 27.4.2020.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/9

---

Euroopa Kohtu (seitsmes) 3. märtsi 2021. aasta määrus (Audiencia Provincial de Zaragoza eelotsusetaotlus – Hispaania) – Ibercaja Banco, SA versus TJ, UK

(Kohtuasi C-13/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõige 2 ja artikkel 99 - Tarbijakaitse - Direktiiv 93/13/EMÜ - Hüpoteeklaenuleping - Ebaõiglased tingimused - Intressimäära muutumist piirav tingimus (nn alammäära tingimus) - Uuendusleping - Lepingutingimuste vastu nõuete esitamise õigusest loobumine - Siduvuse puudumine - Direktiiv 2005/29/EÜ - Ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausad kaubandustavad - Artikli 6 lõige 1 ja artikli 7 lõige 1)

(2021/C 228/11)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Audiencia Provincial de Zaragoza

Põhikohtuasja menetluse pooled

Apellant: Ibercaja Banco, SA

Vastustajad: TJ, UK

Resolutsioon

| 1. | Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus see, kui ettevõtja ja tarbija vahelise lepingu tingimust, mille ebaõiglast laadi saab kohtulikult tuvastada, võib muuta asjaomase müüja või teenuste osutaja ja tarbija vahelise uuenduslepinguga, millega tarbija loobub tagajärgedest, mille tooks kaasa selle tingimuse ebaõiglase laadi tuvastamine, eeldusel et see loobumine tuleneb tarbija vabast ja teadlikust nõusolekust; seda asjaolu peab liikmesriigi kohus kontrollima. Seevastu ei ole tarbija suhtes siduv tingimus, millega see tarbija loobub tulevastes vaidlustes selliste nõuete esitamisest, mis põhinevad direktiivi 93/13 alusel temal olemasolevatel õigustel. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus see, kui ettevõtja ja tarbija vahelise lepingu tingimust, mille ebaõiglast laadi saab kohtulikult tuvastada, võib muuta asjaomase müüja või teenuste osutaja ja tarbija vahelise uuenduslepinguga, millega tarbija loobub tagajärgedest, mille tooks kaasa selle tingimuse ebaõiglase laadi tuvastamine, eeldusel et see loobumine tuleneb tarbija vabast ja teadlikust nõusolekust; seda asjaolu peab liikmesriigi kohus kontrollima. Seevastu ei ole tarbija suhtes siduv tingimus, millega see tarbija loobub tulevastes vaidlustes selliste nõuete esitamisest, mis põhinevad direktiivi 93/13 alusel temal olemasolevatel õigustel.

| 2. | Direktiivi 93/13 artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et müüja või teenuste osutaja ja tarbija vahelise hüpoteeklaenulepingu tingimust, millega soovitakse muuta nende vahel varem sõlmitud lepingu võimalikku ebaausat tingimust või millega nähakse ette, et tarbija loobub selle müüja või teenuste osutaja suhtes nõuete esitamisest, saab käsitada nii, et selles ei ole eraldi kokku lepitud, kui see tarbija ei ole saanud uut tingimust sisuliselt mõjutada, see tuleb aga kindlaks teha eelotsusetaotluse esitanud kohtul. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 93/13 artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et müüja või teenuste osutaja ja tarbija vahelise hüpoteeklaenulepingu tingimust, millega soovitakse muuta nende vahel varem sõlmitud lepingu võimalikku ebaausat tingimust või millega nähakse ette, et tarbija loobub selle müüja või teenuste osutaja suhtes nõuete esitamisest, saab käsitada nii, et selles ei ole eraldi kokku lepitud, kui see tarbija ei ole saanud uut tingimust sisuliselt mõjutada, see tuleb aga kindlaks teha eelotsusetaotluse esitanud kohtul.

| 3. | Direktiivi 93/13 artikleid 3–5 tuleb tõlgendada nii, et läbipaistvuse nõue, mida müüja või teenuste osutaja nende sätete alusel peab täitma, tähendab, et kui ta sõlmib tarbijaga uuenduslepingu, millega ta esiteks muudab varasema lepingu võimalikku ebaausat tingimust ja teiseks näeb ette, et tarbija loobub selle müüja või teenuste osutaja suhtes nõuete esitamisest, siis peab see tarbija olema võimeline mõistma kõiki olulisi õiguslikke ja majanduslikke tagajärgi, mis tema suhtes selle uuenduslepingu sõlmimisega kaasnevad. |
| --- | --- |

3.

Direktiivi 93/13 artikleid 3–5 tuleb tõlgendada nii, et läbipaistvuse nõue, mida müüja või teenuste osutaja nende sätete alusel peab täitma, tähendab, et kui ta sõlmib tarbijaga uuenduslepingu, millega ta esiteks muudab varasema lepingu võimalikku ebaausat tingimust ja teiseks näeb ette, et tarbija loobub selle müüja või teenuste osutaja suhtes nõuete esitamisest, siis peab see tarbija olema võimeline mõistma kõiki olulisi õiguslikke ja majanduslikke tagajärgi, mis tema suhtes selle uuenduslepingu sõlmimisega kaasnevad.

| 4. | Audiencia Provincial de Zaragoza (Zaragoza provintsikohus, Hispaania) kümnes ja kolmeteistkümnes eelotsuse küsimus on ilmselgelt vastuvõetamatud. |
| --- | --- |

4.

Audiencia Provincial de Zaragoza (Zaragoza provintsikohus, Hispaania) kümnes ja kolmeteistkümnes eelotsuse küsimus on ilmselgelt vastuvõetamatud.

---

(1)  ELT C 148, 29.4.2019.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/10

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 3. märtsi 2021. aasta määrus (Juzgado de lo Social no 41 de Madridi eelotsusetaotlus – Hispaania) – JL versus Fondo de Garantía Salarial (Fogasa)

(Kohtuasi C-841/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 - Direktiiv 2006/54/EÜ - Artikli 2 lõige 1 ja artikkel 4 - Meeste ja naiste võrdne tasustamine - Osalist tööaega käsitlev raamkokkulepe - Klausel 4 - Osalise tööajaga töötajad, kes on valdavalt naised - Riiklik asutus, mis tagab töötajatele maksejõuetu tööandja poolt rahuldamata jäetud nõuete tasumise - Nende nõuete maksmise ülemmäär - Osalise tööajaga töötajate nõuete ülemmäära summa vähendamine vastavalt nende töötajate tööaja ja täiskohaga töötavate töötajate tööaja suhtarvule - Pro rata temporis põhimõte)

(2021/C 228/12)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Juzgado de lo Social no 41 de Madrid

Põhikohtuasja menetluse pooled

Hageja: JL

Kostja: Fondo de Garantía Salarial (Fogasa)

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes artikli 2 lõiget 1 ja artiklit 4 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis seoses sellega, et vastutav liikmesriigi asutus maksab töötajatele töötasu ja hüvitisi, mida nende tööandja ei ole maksejõuetuse tõttu neile maksnud, näevad täistööajaga töötajate suhtes ette selle makse ülemmäära, mida on osalise tööajaga töötajate puhul vähendatud proportsionaalselt nende töötatud ajaga võrreldes täistööajaga töötavate töötajate töötatud ajaga.

---

(1)  ELT C 45, 10.2.2020.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/11

---

Euroopa Kohtu (kuues koda) 3. märtsi 2021. aasta määrus (Pécsi Törvényszéki eelotsusetaotlus – Ungari) – FGSZ Földgázszállító Zrt. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-507/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Ühine käibemaksusüsteem - Direktiiv 2006/112/EÜ - Artikkel 90 - Maksustatava väärtuse vähendamine - Hinna täielik või osaline tasumata jätmine - Võlanõue, mida ei ole enam lõplikult võimalik rahuldada - Aegumistähtaeg nõudmaks käibemaksuga maksustatava väärtuse tagantjärele vähendamist - Selle tähtaja kulgema hakkamise kuupäev)

(2021/C 228/13)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Pécsi Törvényszék

Põhikohtuasja menetluse pooled

Hageja: FGSZ Földgázszállító Zrt.

Kostja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklit 90 koostoimes neutraalse maksustamise põhimõtte ja tõhususe põhimõttega tuleb tõlgendada nii, et kui liikmesriik kehtestab aegumistähtaja, mille möödumisel ei saa maksukohustuslane, kellel on võlanõue, mida ei ole enam lõplikult võimalik rahuldada, enam kasutada oma õigust maksustatava väärtuse vähendamisele, siis peab see tähtaeg hakkama kulgema alates kuupäevast, mil võlanõuet ei ole enam lõplikult võimalik rahuldada, mitte algul ette nähtud maksekohustuse täitmise kuupäevast.

---

(1)  ELT C 28, 25.1.2021.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/11

---

Euroopa Kohtu (kümnes koda) 3. märtsi 2021. aasta määrus (Győri Törvényszéki eelotsusetaotlus – Ungari) – Koppány 2007 Kft. versus Vas Megyei Kormányhivatal

(Kohtuasi C-523/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 - Sotsiaalkindlustus - Määrus (EL) nr 1231/2010 - Kohaldatavad õigusaktid - Tõend A1 - Artikkel 1 - Tõendi A1 laiendamine kolmandate riikide kodanikele, kes elavad seaduslikult liikmesriigi territooriumil - Seaduslik riigis elamine - Mõiste)

(2021/C 228/14)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Győri Törvényszék

Põhikohtuasja menetluse pooled

Hageja: Koppány 2007 Kft.

Kostja: Vas Megyei Kormányhivatal

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1231/2010, millega laiendatakse määrust (EÜ) nr 883/2004 ja määrust (EÜ) nr 987/2009 kolmandate riikide kodanikele, keda nimetatud määrused veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu, artiklit 1 tuleb tõlgendada nii, et kolmandate riikide kodanikud, kes elavad liikmesriigis ajutiselt elamisloa alusel, kellel on välismaalaste ameti kinnitatud elukohatõend ja kes töötavad selles liikmesriigis asutatud töötaja teenistuses erinevates liikmesriikides, võivad tugineda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrusega (EL) nr 465/2012 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 rakendamise kord, ette nähtud koordineerimisnormidele, et teha kindlaks neile kohaldatavad sotsiaalkindlustuse alased õigusnormid, kuivõrd nad elavad ja töötavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil.

---

(1)  ELT C 28, 25.1.2021.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Düsseldorf (Saksamaa) 11. novembril 2020 – NT, RV, BS, ER versus British Airways plc

(Kohtuasi C-592/20)

(2021/C 228/15)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Düsseldorf

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: NT, RV, BS, ER

Kostja: British Airways plc

Euroopa Kohus (üheksas koda) tegi 22. aprillil 2021 määruse, milles leidis, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91, (1) artikli 2 punkti b ja artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kui tegemist on ümberistumisega lennuga, mis koosneb kahest lennust ja mille kohta on tehtud üks broneering, võib reisija, kes hilines oma lõppsihtkohta kolm tundi või rohkem seetõttu, et tühistati teine lend, mille oleks pidanud teostama muu lennuettevõtja kui see, kellega reisija oli sõlminud veolepingu, esitada kahju hüvitamise hagi selle määruse artikli 7 lõike 1 alusel teise lennu teostanud lennuettevõtja vastu ja nõuda temalt selles sättes ettenähtud hüvitise maksmist, mis arvutatakse kogu lennu vahemaa alusel esimese lennu väljumiskohast teise lennu sihtkohani.

---

(1)  ELT 2004, L 46, lk 1; ELT eriväljaanne 07/08, lk 10.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/12

---

smart things solutions GmbH 16. detsembril 2020 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda) 15. oktoobri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-48/19: smart things solutions versus EUIPO – Samsung Electronics (smart:)things)

(Kohtuasi C-681/20)

(2021/C 228/16)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: smart things solutions GmbH (esindaja: Rechtsanwalt R. Dissmann)

Teised menetlusosalised: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO), Samsung Electronics GmbH

Euroopa Kohus (apellatsioonkaebuste menetlusse võtmise üle otsustav koda) otsustas 24. märtsi 2021. aasta määrusega jätta apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata ja jätta smart things solutions GmbH kohtukulud tema enda kanda.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/13

---

Allergan Holdings France’i 26. jaanuaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 18. novembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-664/19: Allergan Holdings France versus EUIPO – Dermavita (JUVEDERM ULTRA)

(Kohtuasi C-41/21 P)

(2021/C 228/17)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Allergan Holdings France (esindajad: avocat T. de Haan ja solicitor J. Day)

Teised menetlusosalised: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO), Dermavita Co. Ltd

Euroopa Kohus (apellatsioonkaebuste menetlusse võtmise üle otsustav koda) otsustas 29. aprilli 2021. aasta määrusega jätta apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata ja jätta Allergan Holdings France’i kohtukulud tema enda kanda.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/13

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Hispaania) 29. jaanuaril 2021 – Prestige and Limousine, S.L. versus Área Metropolitana de Barcelona

(Kohtuasi C-50/21)

(2021/C 228/18)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Superior de Justicia de Cataluña

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Prestige and Limousine, S.L.

Vastustaja: Área Metropolitana de Barcelona

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ELTL artikliga 49 ja artikli 107 lõikega 1 on vastuolus riigisisesed õigusnormid – õigus- ja haldusnormid –, mis ilma mingi mõjuva põhjuseta piiravad juhiga autorendi teenuste tegevuslubade arvu ühele vähemalt 30 taksolitsentsi kohta või veel väiksemale arvule? |
| --- | --- |

1.

Kas ELTL artikliga 49 ja artikli 107 lõikega 1 on vastuolus riigisisesed õigusnormid – õigus- ja haldusnormid –, mis ilma mingi mõjuva põhjuseta piiravad juhiga autorendi teenuste tegevuslubade arvu ühele vähemalt 30 taksolitsentsi kohta või veel väiksemale arvule?

| 2. | Kas ELTL artikliga 49 ja artikli 107 lõikega 1 on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis näevad ilma mingi mõjuva põhjuseta ette juhiga autorendi teenuse osutamiseks linnas teise loa nõude ja lisatingimused? |
| --- | --- |

2.

Kas ELTL artikliga 49 ja artikli 107 lõikega 1 on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis näevad ilma mingi mõjuva põhjuseta ette juhiga autorendi teenuse osutamiseks linnas teise loa nõude ja lisatingimused?

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/14

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Krajowa Izba Odwoławcza (Poola) 29. jaanuaril 2021 – Konsorcjum: ANTEA POLSKA S.A., „Pectore-Eco“ sp. z o.o., Instytut Ochrony Środowiska – Państwowy Instytut Badawczy versus Państwowe Gospodarstwo Wodne Wody Polskie

(Kohtuasi C-54/21)

(2021/C 228/19)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Krajowa Izba Odwoławcza

Põhikohtuasja pooled

Vaidlustajad: Konsorcjum: ANTEA POLSKA S.A., „Pectore-Eco“ sp. z o.o., Instytut Ochrony Środowiska – Państwowy Instytut Badawczy

Vastustaja: Państwowe Gospodarstwo Wodne Wody Polskie

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ (1) kehtetuks tunnistamise kohta (edaspidi „direktiiv 2014/24/EL“) artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte ning läbipaistvuse põhimõte võimaldavad direktiivi 2014/24/EL artikli 21 lõiget 1 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/943, milles käsitletakse avalikustamata oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastast kaitset (2), (edaspidi „direktiiv 2016/943“) artikli 2 punkti 1, eelkõige neis sisalduvaid määratlusi „see ei ole kogumis või üksikosade täpses paigutuses ja kokkupanus üldteada või kergesti kättesaadav“ ja „sellel on kaubanduslik väärtus selle salajasuse tõttu“ ja viidet, et „ei avalikusta avaliku sektori hankija talle ettevõtjate poolt edastatud konfidentsiaalsena märgitud teavet“, tõlgendada nii, et selle tulemusel võib ettevõtja märkida mis tahes teabe ärisaladusena, kuna ta ei soovi seda konkureerivatele ettevõtjatele avaldada? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ (1) kehtetuks tunnistamise kohta (edaspidi „direktiiv 2014/24/EL“) artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte ning läbipaistvuse põhimõte võimaldavad direktiivi 2014/24/EL artikli 21 lõiget 1 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/943, milles käsitletakse avalikustamata oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastast kaitset (2), (edaspidi „direktiiv 2016/943“) artikli 2 punkti 1, eelkõige neis sisalduvaid määratlusi „see ei ole kogumis või üksikosade täpses paigutuses ja kokkupanus üldteada või kergesti kättesaadav“ ja „sellel on kaubanduslik väärtus selle salajasuse tõttu“ ja viidet, et „ei avalikusta avaliku sektori hankija talle ettevõtjate poolt edastatud konfidentsiaalsena märgitud teavet“, tõlgendada nii, et selle tulemusel võib ettevõtja märkida mis tahes teabe ärisaladusena, kuna ta ei soovi seda konkureerivatele ettevõtjatele avaldada?

| 2. | Kas direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte ning läbipaistvuse põhimõte võimaldavad direktiivi 2014/24/EL artikli 21 lõiget 1 ja direktiivi 2016/943 artikli 2 punkti 1 tõlgendada nii, et selle tulemusel võivad riigihankelepingut taotlevad ettevõtjad märkida direktiivi 2014/24/EL artiklites 59 ja 60 ning direktiivi 2014/24/EL XII lisas osutatud dokumendid täielikult või osaliselt ärisaladusena, eelkõige seoses hankelepingu täitmiseks pakutavate isikute kogemuste, soovituste ja nende kutsekvalifikatsiooni loeteluga, nende ettevõtjate, kelle pädevusele tuginetakse, või allhankijate nimede ja pädevuse loeteluga, kui neid dokumente nõutakse selleks, et tõendada hankemenetluses osalemise tingimustele vastavust või hinnata pakkumuse hindamise kriteeriumidele vastavust või selleks, et kinnitada pakkumuse vastavust hankedokumentides (hanketeade, oluliste hanketingimuste täpsustus) sisalduvatele muudele hankija nõuetele? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte ning läbipaistvuse põhimõte võimaldavad direktiivi 2014/24/EL artikli 21 lõiget 1 ja direktiivi 2016/943 artikli 2 punkti 1 tõlgendada nii, et selle tulemusel võivad riigihankelepingut taotlevad ettevõtjad märkida direktiivi 2014/24/EL artiklites 59 ja 60 ning direktiivi 2014/24/EL XII lisas osutatud dokumendid täielikult või osaliselt ärisaladusena, eelkõige seoses hankelepingu täitmiseks pakutavate isikute kogemuste, soovituste ja nende kutsekvalifikatsiooni loeteluga, nende ettevõtjate, kelle pädevusele tuginetakse, või allhankijate nimede ja pädevuse loeteluga, kui neid dokumente nõutakse selleks, et tõendada hankemenetluses osalemise tingimustele vastavust või hinnata pakkumuse hindamise kriteeriumidele vastavust või selleks, et kinnitada pakkumuse vastavust hankedokumentides (hanketeade, oluliste hanketingimuste täpsustus) sisalduvatele muudele hankija nõuetele?

| 3. | Kas direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte ning läbipaistvuse põhimõte koostoimes direktiivi 2014/24/EL artikli 58 lõikega 1, artikli 63 lõikega 1 ja artikli 67 lõike 2 punktiga b lubavad hankijal samal ajal aktsepteerida ettevõtja avaldust selle kohta, et tal on hankija nõutud või tema enda deklareeritud inimressursid, ettevõtjad, kelle ressurssidele ta soovib toetuda, või allhankijad, mida ta vastavalt õigusnormidele peab hankijale tõendama, ning avaldust selle kohta, et ainuüksi neid isikuid puudutavate andmete (nimed, kogemused, kvalifikatsioon) avaldamine konkureerivatele ettevõtjatele võib põhjustada nende isikute „üleostmise“, mistõttu on vaja seda teavet hoida ärisaladusena? Kas neil asjaoludel võib sellist ebastabiilset sidet ettevõtja ning nende isikute ja ettevõtjate vahel pidada selle ressursi kättesaadavust tõendavaks ja eelkõige selliste pakkumuse hindamise kriteeriumide osaks, mille eest ettevõtja saab lisapunkte? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte ning läbipaistvuse põhimõte koostoimes direktiivi 2014/24/EL artikli 58 lõikega 1, artikli 63 lõikega 1 ja artikli 67 lõike 2 punktiga b lubavad hankijal samal ajal aktsepteerida ettevõtja avaldust selle kohta, et tal on hankija nõutud või tema enda deklareeritud inimressursid, ettevõtjad, kelle ressurssidele ta soovib toetuda, või allhankijad, mida ta vastavalt õigusnormidele peab hankijale tõendama, ning avaldust selle kohta, et ainuüksi neid isikuid puudutavate andmete (nimed, kogemused, kvalifikatsioon) avaldamine konkureerivatele ettevõtjatele võib põhjustada nende isikute „üleostmise“, mistõttu on vaja seda teavet hoida ärisaladusena? Kas neil asjaoludel võib sellist ebastabiilset sidet ettevõtja ning nende isikute ja ettevõtjate vahel pidada selle ressursi kättesaadavust tõendavaks ja eelkõige selliste pakkumuse hindamise kriteeriumide osaks, mille eest ettevõtja saab lisapunkte?

| 4. | Kas direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte ning läbipaistvuse põhimõte võimaldavad direktiivi 2014/24/EL artikli 21 lõiget 1 ja direktiivi 2016/943 artikli 2 punkti 1 tõlgendada nii, et selle tulemusel võivad hankemenetluses osalevad ettevõtjad ärisaladusena märkida need dokumendid, mida nõutakse, et kontrollida, kas pakkumus vastab hankedokumentide nõuetele (sealhulgas hankeobjekti kirjeldusele), või selleks, et hinnata pakkumust pakkumuste hindamise kriteeriumide alusel, eelkõige juhul, kui need dokumendid on seotud vastavusega hankija nõuetele, mis sisalduvad hankedokumentides, õigusnormides või muudes dokumentides, mis on üldiselt kättesaadavad või huvitatud isikutele kättesaadavad, eelkõige kui see hindamine ei põhine objektiivselt võrreldavatel skeemidel ja matemaatiliselt või füüsiliselt mõõdetavatel ja võrreldavatel näitajatel, vaid hankija individuaalsel hinnangul? Sellest tulenevalt, kas direktiivi 2014/24/EL artikli 21 lõiget 1 ja direktiivi 2016/943 artikli 2 punkti 1 võib tõlgendada nii, et ettevõtja ärisaladuseks võib pidada ettevõtja poolt pakkumuse raames tehtud avaldust hankelepingu konkreetse eseme täitmise kohta vastavalt hankija hankedokumentides esitatud nõuetele, mida hankija kontrollib ja mida ta hindab nende nõuete täitmise seisukohast, isegi kui ettevõtja ülesanne on valida meetodid, mille eesmärk on hankija nõutud (hankelepingu eseme) tagajärje saavutamine? |
| --- | --- |

4.

Kas direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte ning läbipaistvuse põhimõte võimaldavad direktiivi 2014/24/EL artikli 21 lõiget 1 ja direktiivi 2016/943 artikli 2 punkti 1 tõlgendada nii, et selle tulemusel võivad hankemenetluses osalevad ettevõtjad ärisaladusena märkida need dokumendid, mida nõutakse, et kontrollida, kas pakkumus vastab hankedokumentide nõuetele (sealhulgas hankeobjekti kirjeldusele), või selleks, et hinnata pakkumust pakkumuste hindamise kriteeriumide alusel, eelkõige juhul, kui need dokumendid on seotud vastavusega hankija nõuetele, mis sisalduvad hankedokumentides, õigusnormides või muudes dokumentides, mis on üldiselt kättesaadavad või huvitatud isikutele kättesaadavad, eelkõige kui see hindamine ei põhine objektiivselt võrreldavatel skeemidel ja matemaatiliselt või füüsiliselt mõõdetavatel ja võrreldavatel näitajatel, vaid hankija individuaalsel hinnangul? Sellest tulenevalt, kas direktiivi 2014/24/EL artikli 21 lõiget 1 ja direktiivi 2016/943 artikli 2 punkti 1 võib tõlgendada nii, et ettevõtja ärisaladuseks võib pidada ettevõtja poolt pakkumuse raames tehtud avaldust hankelepingu konkreetse eseme täitmise kohta vastavalt hankija hankedokumentides esitatud nõuetele, mida hankija kontrollib ja mida ta hindab nende nõuete täitmise seisukohast, isegi kui ettevõtja ülesanne on valida meetodid, mille eesmärk on hankija nõutud (hankelepingu eseme) tagajärje saavutamine?

| 5. | Kas direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte ning läbipaistvuse põhimõte koostoimes direktiivi 2014/24/EL artikli 67 lõikega 4, milles on märgitud, et pakkumuste hindamise kriteeriumitega ei anta avaliku sektori hankijatele piiramatut valikuvabadust, need peavad tagama toimiva konkurentsi võimaldamise ja nendega peavad kaasnema tehnilised kirjeldused, mis võimaldavad pakkujate esitatud teavet tõhusalt kontrollida, et hinnata, kui hästi vastavad pakkumused pakkumuste hindamise kriteeriumitele, võimaldavad hankijal kehtestada konkreetse pakkumuse hindamise kriteeriumi, eelkõige kriteeriumi, mida hinnatakse vastavalt hankija individuaalsele hinnangule, kuigi juba selle kriteeriumi kehtestamise ajal on teada, et ettevõtja selle kriteeriumiga seotud pakkumuse osa on kaetud ärisaladusega, millele hankija vastu ei vaidle, nii et konkureerivatel ettevõtjatel, kes ei saa kontrollida konkurentide pakkumusi ja võrrelda neid oma pakkumustega, võib jääda mulje, et hankijal on pakkumustega tutvumiseks ja hindamiseks täiesti vabad käed? |
| --- | --- |

5.

Kas direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte ning läbipaistvuse põhimõte koostoimes direktiivi 2014/24/EL artikli 67 lõikega 4, milles on märgitud, et pakkumuste hindamise kriteeriumitega ei anta avaliku sektori hankijatele piiramatut valikuvabadust, need peavad tagama toimiva konkurentsi võimaldamise ja nendega peavad kaasnema tehnilised kirjeldused, mis võimaldavad pakkujate esitatud teavet tõhusalt kontrollida, et hinnata, kui hästi vastavad pakkumused pakkumuste hindamise kriteeriumitele, võimaldavad hankijal kehtestada konkreetse pakkumuse hindamise kriteeriumi, eelkõige kriteeriumi, mida hinnatakse vastavalt hankija individuaalsele hinnangule, kuigi juba selle kriteeriumi kehtestamise ajal on teada, et ettevõtja selle kriteeriumiga seotud pakkumuse osa on kaetud ärisaladusega, millele hankija vastu ei vaidle, nii et konkureerivatel ettevõtjatel, kes ei saa kontrollida konkurentide pakkumusi ja võrrelda neid oma pakkumustega, võib jääda mulje, et hankijal on pakkumustega tutvumiseks ja hindamiseks täiesti vabad käed?

| 6. | Kas direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõtet ning läbipaistvuse põhimõtet koostoimes direktiivi 2014/24/EL artikli 67 lõikega 4, milles on märgitud, et pakkumuste hindamise kriteeriumitega ei anta avaliku sektori hankijatele piiramatut valikuvabadust, need peavad tagama toimiva konkurentsi võimaldamise ja nendega peavad kaasnema tehnilised kirjeldused, mis võimaldavad pakkujate esitatud teavet tõhusalt kontrollida, et hinnata, kui hästi vastavad pakkumused pakkumuste hindamise kriteeriumitele, võib tõlgendada nii, et need lubavad hankijal kehtestada sellise pakkumuste hindamise kriteeriumi, nagu käesolevas menetluses „arenduskontseptsiooni“ ja „hankelepingu täitmise viisi kirjelduse“ kriteeriumid? |
| --- | --- |

6.

Kas direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõtet ning läbipaistvuse põhimõtet koostoimes direktiivi 2014/24/EL artikli 67 lõikega 4, milles on märgitud, et pakkumuste hindamise kriteeriumitega ei anta avaliku sektori hankijatele piiramatut valikuvabadust, need peavad tagama toimiva konkurentsi võimaldamise ja nendega peavad kaasnema tehnilised kirjeldused, mis võimaldavad pakkujate esitatud teavet tõhusalt kontrollida, et hinnata, kui hästi vastavad pakkumused pakkumuste hindamise kriteeriumitele, võib tõlgendada nii, et need lubavad hankijal kehtestada sellise pakkumuste hindamise kriteeriumi, nagu käesolevas menetluses „arenduskontseptsiooni“ ja „hankelepingu täitmise viisi kirjelduse“ kriteeriumid?

| 7. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiivi 2007/66/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ riigihankelepingute (3) sõlmimise läbivaatamise korra tõhustamise osas (edaspidi „õiguskaitsevahendite direktiiv“), artikli 1 lõikeid 1 ja 3, millega kohustatakse liikmesriike tagama ettevõtjatele tõhus õiguskaitsevahend hankijate otsuste vastu ja võimaldama läbivaatamismenetlust kasutada neil isikutel, kellel on või oli huvi konkreetse lepingu sõlmimiseks ja keda väidetav rikkumine kahjustas või võib kahjustada, tuleb tõlgendada nii, et otsustava organi otsust, mille kohaselt antud menetluses ettevõtjate märgitud dokumendid ei kujuta endast ärisaladust, mille tagajärjel tellib hankija nende avalikustamise ja teeb need dokumendid konkureerivatele ettevõtjatele kättesaadavaks – kui selline tagajärg ei tulene otseselt seadusest –, mille tulemuseks on otsustava organi kohustus teha otsus sisuga, mis võimaldab ettevõtjal uuesti vaidlustada – ulatuses, mis tuleneb nende dokumentide sisust, mida ta varem ei teadnud ja seetõttu ei saanud tõhusalt õiguskaitsevahendit kasutada – toiminguid, mida ei ole võimalik vaidlustada vaidlustamise tähtaja möödumise tõttu, näiteks selleks, et tühistataks pakkumuste läbivaatamine ja hinnang pakkumustele, millega on seotud kõnealused dokumendid, mis on märgitud ärisaladusena? |
| --- | --- |

7.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiivi 2007/66/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ riigihankelepingute (3) sõlmimise läbivaatamise korra tõhustamise osas (edaspidi „õiguskaitsevahendite direktiiv“), artikli 1 lõikeid 1 ja 3, millega kohustatakse liikmesriike tagama ettevõtjatele tõhus õiguskaitsevahend hankijate otsuste vastu ja võimaldama läbivaatamismenetlust kasutada neil isikutel, kellel on või oli huvi konkreetse lepingu sõlmimiseks ja keda väidetav rikkumine kahjustas või võib kahjustada, tuleb tõlgendada nii, et otsustava organi otsust, mille kohaselt antud menetluses ettevõtjate märgitud dokumendid ei kujuta endast ärisaladust, mille tagajärjel tellib hankija nende avalikustamise ja teeb need dokumendid konkureerivatele ettevõtjatele kättesaadavaks – kui selline tagajärg ei tulene otseselt seadusest –, mille tulemuseks on otsustava organi kohustus teha otsus sisuga, mis võimaldab ettevõtjal uuesti vaidlustada – ulatuses, mis tuleneb nende dokumentide sisust, mida ta varem ei teadnud ja seetõttu ei saanud tõhusalt õiguskaitsevahendit kasutada – toiminguid, mida ei ole võimalik vaidlustada vaidlustamise tähtaja möödumise tõttu, näiteks selleks, et tühistataks pakkumuste läbivaatamine ja hinnang pakkumustele, millega on seotud kõnealused dokumendid, mis on märgitud ärisaladusena?

---

(1)  ELT 2014, L 94, lk 65.

(2)  ELT 2016, L 157, lk 1.

(3)  ELT 2007, L 335, lk 31.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/16

---

Laure Camerini 2. veebruaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 24. novembri 2020. aasta määruse peale kohtuasjas T-367/19: Camerin versus komisjon

(Kohtuasi C-63/21 P)

(2021/C 228/20)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Laure Camerin (esindaja: advokaat M. Casado García-Hirschfeld)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | tühistada Üldkohtu 24. novembril 2020 tehtud määrus kohtuasjas T-367/19; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu 24. novembril 2020 tehtud määrus kohtuasjas T-367/19;

| — | mõista kõik kohtukulud, sealhulgas Üldkohtus kantud kulud, välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud, sealhulgas Üldkohtus kantud kulud, välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuses palutakse tühistada vaidlustatud kohtumäärus osas, milles Üldkohus otsustas, et otsuse tegemise vajadus on ära langenud, ja tunnistas hagiavalduse vastuvõetamatuks, milles paluti individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti 17. aprilli 2019. aasta otsus osaliselt tühistada ja hüvitada mittevaraline kahju, mis individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti rikkumistega tekitati, mitte võimaldades apellandile inimväärset elu.

Apellant vaidlustab apellatsioonkaebuses eelkõige vaidlustatud kohtumääruse punktid 50–52 ja 54 ning 57–62 ja 67 ning 73–74.

Apellant esitab apellatsioonkaebuse põhjendamiseks üheainsa väite, et on moonutatud faktilisi asjaolusid ja tehtud ilmseid hindamisvigu, mis on viinud ebaõige õigusliku põhjenduseni.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/16

---

Vincent Thunuse, Jaime Barragáni, Marc D’hooge, Alexandra Felteni, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudti 12. veebruaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 2. detsembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-247/19: Thunus jt versus EIP

(Kohtuasi C-90/21)

(2021/C 228/21)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellandid: Vincent Thunus, Jaime Barragán, Marc D’hooge, Alexandra Felten, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudt (esindaja: advokaat L. Levi)

Teine menetlusosaline: Euroopa Investeerimispank

Apellantide nõuded

| — | Tühistada Üldkohtu 2. detsembri 2020. aasta otsus kohtuasjas T-247/19; |
| --- | --- |

—

Tühistada Üldkohtu 2. detsembri 2020. aasta otsus kohtuasjas T-247/19;

| — | sellest tulenevalt, rahuldada nõuded, mille apellandid esitasid esimeses kohtuastmes ning seega:






  — | tühistada otsus, mis sisaldub apellantide 2018. aasta veebruari töötasu teatistes, ja mis kinnitab põhitöötasu iga-aastase kohandamise piiriks 2018. aastal 0,7 %, ja sellest tulenevalt tühistada hilisemates töötasu teatistes sisalduvad samasisulised otsused; |
| --- | --- | --- |

—

sellest tulenevalt, rahuldada nõuded, mille apellandid esitasid esimeses kohtuastmes ning seega:

—

tühistada otsus, mis sisaldub apellantide 2018. aasta veebruari töötasu teatistes, ja mis kinnitab põhitöötasu iga-aastase kohandamise piiriks 2018. aastal 0,7 %, ja sellest tulenevalt tühistada hilisemates töötasu teatistes sisalduvad samasisulised otsused;

| — | mõista teiselt menetlusosaliselt varalise kahju hüvitisena välja (i) töötasu jääksumma, mis vastab 2018. aasta töötasu kohandamise määrale ehk 1,4 % alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2018; (ii) töötasu jääksumma, mis tekkis 2018. aastal 0,7 % kohanduse rakendamise tõttu töötasu summade suhtes, mis kuuluvad tasumisele alates 2018. aasta jaanuarist; (iii) tasumisele kuuluva töötasu jääksumma eest intress kuni tasumisele kuuluvate summade täieliku äramaksmiseni, kusjuures kohaldatav intressimäär tuleb arvutada Euroopa Keskpanga poolt peamiste refinantseerimistoimingute jaoks kehtestatud määra alusel, mis kehtis kõnealusel perioodil ning millele on lisatud kolm protsendipunkti; |
| --- | --- |

—

mõista teiselt menetlusosaliselt varalise kahju hüvitisena välja (i) töötasu jääksumma, mis vastab 2018. aasta töötasu kohandamise määrale ehk 1,4 % alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2018; (ii) töötasu jääksumma, mis tekkis 2018. aastal 0,7 % kohanduse rakendamise tõttu töötasu summade suhtes, mis kuuluvad tasumisele alates 2018. aasta jaanuarist; (iii) tasumisele kuuluva töötasu jääksumma eest intress kuni tasumisele kuuluvate summade täieliku äramaksmiseni, kusjuures kohaldatav intressimäär tuleb arvutada Euroopa Keskpanga poolt peamiste refinantseerimistoimingute jaoks kehtestatud määra alusel, mis kehtis kõnealusel perioodil ning millele on lisatud kolm protsendipunkti;

| — | mõista kõik kohtukulud välja teiselt menetlusosaliselt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja teiselt menetlusosaliselt.

Väited ja peamised argumendid

| 1) | Järelevalvekolleegiumiga konsulteerimise õiguse rikkumine – Toimiku moonutamine |
| --- | --- |

1)

Järelevalvekolleegiumiga konsulteerimise õiguse rikkumine – Toimiku moonutamine

| 2) | Põhjendamiskohustuse rikkumine – Toimiku moonutamine – Kohtu põhjendamiskohustuse rikkumine |
| --- | --- |

2)

Põhjendamiskohustuse rikkumine – Toimiku moonutamine – Kohtu põhjendamiskohustuse rikkumine

| 3) | Hoolsuskohustuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine |
| --- | --- |

3)

Hoolsuskohustuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/17

---

Vincent Thunuse, Jaime Barragáni, Marc D’hooge, Alexandra Felteni, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudti 12. veebruaril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 2. detsembri 2020. aasta otsuse peale kohtuasjas T-318/19: Thunus jt versus EIP

(Kohtuasi C-91/21)

(2021/C 228/22)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellandid: Vincent Thunus, Jaime Barragán, Marc D’hooge, Alexandra Felten, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudt (esindaja: advokaat L. Levi)

Teine menetlusosaline: Euroopa Investeerimispank

Apellantide nõuded

| — | Tühistada Üldkohtu 2. detsembri 2020. aasta otsus kohtuasjas T-318/19; |
| --- | --- |

—

Tühistada Üldkohtu 2. detsembri 2020. aasta otsus kohtuasjas T-318/19;

| — | sellest tulenevalt, rahuldada nõuded, mille apellandid esitasid esimeses kohtuastmes ning seega:






  — | tunnistada käesolev apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks, sh selles esitatud õigusvastasuse vastuväide; |
| --- | --- | --- |

—

sellest tulenevalt, rahuldada nõuded, mille apellandid esitasid esimeses kohtuastmes ning seega:

—

tunnistada käesolev apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks, sh selles esitatud õigusvastasuse vastuväide;

| — | eelnevast tulenevalt: |
| --- | --- |

—

eelnevast tulenevalt:

| — | tühistada otsus, mis sisaldub apellantide 2019. aasta veebruari töötasu teatistes, ja mis kinnitab põhitöötasu iga-aastase kohandamise piiriks 2019. aastal 0,8 %, ja sellest tulenevalt tühistada hilisemates töötasu teatistes sisalduvad samasisulised otsused; |
| --- | --- |

—

tühistada otsus, mis sisaldub apellantide 2019. aasta veebruari töötasu teatistes, ja mis kinnitab põhitöötasu iga-aastase kohandamise piiriks 2019. aastal 0,8 %, ja sellest tulenevalt tühistada hilisemates töötasu teatistes sisalduvad samasisulised otsused;

| — | mõista teiselt menetlusosaliselt varalise kahju hüvitisena välja (i) töötasu jääksumma, mis vastab 2019. aasta töötasu kohandamise määrale ehk 1,2 % alates 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2019; (ii) töötasu jääksumma, mis tekkis 2019. aastal 0,8 % kohanduse rakendamise tõttu töötasu summade suhtes, mis kuuluvad tasumisele alates 2019. aasta jaanuarist; (iii) tasumisele kuuluva töötasu jääksumma eest intress kuni tasumisele kuuluvate summade täieliku äramaksmiseni, kusjuures kohaldatav intressimäär tuleb arvutada Euroopa Keskpanga poolt peamiste refinantseerimistoimingute jaoks kehtestatud määra alusel, mis kehtis kõnealusel perioodil ning millele on lisatud kolm protsendipunkti; |
| --- | --- |

—

mõista teiselt menetlusosaliselt varalise kahju hüvitisena välja (i) töötasu jääksumma, mis vastab 2019. aasta töötasu kohandamise määrale ehk 1,2 % alates 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2019; (ii) töötasu jääksumma, mis tekkis 2019. aastal 0,8 % kohanduse rakendamise tõttu töötasu summade suhtes, mis kuuluvad tasumisele alates 2019. aasta jaanuarist; (iii) tasumisele kuuluva töötasu jääksumma eest intress kuni tasumisele kuuluvate summade täieliku äramaksmiseni, kusjuures kohaldatav intressimäär tuleb arvutada Euroopa Keskpanga poolt peamiste refinantseerimistoimingute jaoks kehtestatud määra alusel, mis kehtis kõnealusel perioodil ning millele on lisatud kolm protsendipunkti;

| — | mõista kõik kohtukulud välja teiselt menetlusosaliselt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja teiselt menetlusosaliselt.

Väited ja peamised argumendid

| 1) | Akti andja volitusi reguleerivate eeskirjade rikkumine – Kodukorra artikli 18 rikkumine – Toimiku moonutamine – Kohtu põhjendamiskohustuse rikkumine |
| --- | --- |

1)

Akti andja volitusi reguleerivate eeskirjade rikkumine – Kodukorra artikli 18 rikkumine – Toimiku moonutamine – Kohtu põhjendamiskohustuse rikkumine

| 2) | Järelevalvekolleegiumiga konsulteerimise õiguse rikkumine – Toimiku moonutamine |
| --- | --- |

2)

Järelevalvekolleegiumiga konsulteerimise õiguse rikkumine – Toimiku moonutamine

| 3) | Põhjendamiskohustuse rikkumine – Toimiku moonutamine – Kohtu põhjendamiskohustuse rikkumine |
| --- | --- |

3)

Põhjendamiskohustuse rikkumine – Toimiku moonutamine – Kohtu põhjendamiskohustuse rikkumine

| 4) | Hoolsuskohustuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine |
| --- | --- |

4)

Hoolsuskohustuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/18

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberster Gerichtshof (Austria) 25. veebruaril 2021 – BT versus Laudamotion GmbH

(Kohtuasi C-111/21)

(2021/C 228/23)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberster Gerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: BT

Vastustaja: Laudamotion GmbH

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas reisijale õnnetusega tekitatud psüühiline kahjustus, mis jõudnud haigusliku seisundini, on „kehavigastus“ rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsiooni, mis sõlmiti Montréalis 28. mail 1999, kirjutati Euroopa Ühenduse poolt alla 9. detsembril 1999 ja kiideti tema nimel heaks nõukogu 5. aprilli 2001. aasta otsusega 2001/539/EÜ, (1) artikli 17 lõike 1 tähenduses? |
| --- | --- |

1.

Kas reisijale õnnetusega tekitatud psüühiline kahjustus, mis jõudnud haigusliku seisundini, on „kehavigastus“ rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsiooni, mis sõlmiti Montréalis 28. mail 1999, kirjutati Euroopa Ühenduse poolt alla 9. detsembril 1999 ja kiideti tema nimel heaks nõukogu 5. aprilli 2001. aasta otsusega 2001/539/EÜ, (1) artikli 17 lõike 1 tähenduses?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on eitav:
  Kas nimetatud konventsiooni artikliga 29 on vastuolus kahjuhüvitise nõue, mis tugineb kohaldatavale riigisisesele õigusele? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on eitav:

Kas nimetatud konventsiooni artikliga 29 on vastuolus kahjuhüvitise nõue, mis tugineb kohaldatavale riigisisesele õigusele?

---

(1)  Nõukogu 5. aprilli 2001. aasta otsus rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsiooni (Montreali konventsioon) sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt (EÜT 2001, L 194, lk 38; ELT eriväljaanne 07/05, lk 491).

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/19

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Bucureşti (Rumeenia) 3. märtsil 2021 – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Sector 1 a Finanţelor Publice versus VB, Direcţia Generalā Regionalā a Finanţelor Publice Bucureşti – Serviciul Soluţionare Contestaţii 1

(Kohtuasi C-146/21)

(2021/C 228/24)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Curtea de Apel Bucureşti

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Sector 1 a Finanţelor Publice

Vastustajad apellatsioonimenetluses: VB, Direcţia Generalā Regionalā a Finanţelor Publice Bucureşti – Serviciul Soluţionare Contestaţii 1

Eelotsuse küsimus

Kas direktiiviga 2006/112/EÜ (1) ja neutraalsuse põhimõttega on sellises olukorras nagu põhikohtuasjas vastuolus riigisisene õigusnorm või maksustamistava, mille kohaselt ei ole maksukohustuslasele, kelle suhtes viidi läbi maksukontroll ja kes selle tulemusena käibemaksukohustuslasena registreeriti, kohaldav pöördmaksustamine (lihtsustamismeetmed) – mis on kasvava metsa müügi korral kohustuslikuna ette nähtud – põhjusel, et maksukohustuslane, kelle suhtes kontroll läbi viidi, ei olnud enne tehingute tegemist või piirmäära ületamise kuupäeva enda käibemaksukohustuslasena registreerimist taotlenud ega seda saavutanud?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk l).

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/19

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék (Ungari) 11. märtsil 2021 – GM versus Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság jt

(Kohtuasi C-159/21)

(2021/C 228/25)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Törvényszék

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: GM

Vastustajad: Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság, Alkotmányvédelmi Hivatal, Terrorelhárítási Központ

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas varjupaigamenetluste direktiivi (1) artikli 11 lõiget 2, artikli 12 lõike 1 punkti d ja lõiget 2, artikli 23 lõike 1 punkti b ja artikli 45 lõikeid 1 ja 3–5 tuleb Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 47 arvestades tõlgendada nii, et need nõuavad, et selle direktiivi artikli 23 lõikes 1 loetletud erandi korral seoses riigi julgeoleku põhjusega peavad liikmesriigi asutus, kes on vastu võtnud rahvusvahelise kaitse seisundi andmisest keeldumise või selle seisundi äravõtmise otsuse riigi julgeoleku põhjusel, ja spetsialiseerunud asutus, kes on määranud konfidentsiaalsuse, jälgima, et taotlejale, täiendava kaitse saanud pagulasele või välismaalasele või tema seaduslikule esindajale oleks igal juhul tagatud õigus tutvuda vähemalt teabe või konfidentsiaalsete või salastatud andmetega, mille alusel on tehtud sellel põhjusel põhinev otsus, sisuga, ja õigus kasutada seda teavet või neid andmeid otsusega seotud menetluses, juhul kui vastutav ametiasutus väidab, et see teabe edastamine oleks vastuolus riigi julgeoleku põhjusega? |
| --- | --- |

1.

Kas varjupaigamenetluste direktiivi (1) artikli 11 lõiget 2, artikli 12 lõike 1 punkti d ja lõiget 2, artikli 23 lõike 1 punkti b ja artikli 45 lõikeid 1 ja 3–5 tuleb Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 47 arvestades tõlgendada nii, et need nõuavad, et selle direktiivi artikli 23 lõikes 1 loetletud erandi korral seoses riigi julgeoleku põhjusega peavad liikmesriigi asutus, kes on vastu võtnud rahvusvahelise kaitse seisundi andmisest keeldumise või selle seisundi äravõtmise otsuse riigi julgeoleku põhjusel, ja spetsialiseerunud asutus, kes on määranud konfidentsiaalsuse, jälgima, et taotlejale, täiendava kaitse saanud pagulasele või välismaalasele või tema seaduslikule esindajale oleks igal juhul tagatud õigus tutvuda vähemalt teabe või konfidentsiaalsete või salastatud andmetega, mille alusel on tehtud sellel põhjusel põhinev otsus, sisuga, ja õigus kasutada seda teavet või neid andmeid otsusega seotud menetluses, juhul kui vastutav ametiasutus väidab, et see teabe edastamine oleks vastuolus riigi julgeoleku põhjusega?

| 2. | Kui vastus on jaatav, siis mida tuleb varjupaigamenetluste direktiivi artikli 23 lõike 1 punkti b kohaldamisel harta artikleid 41 ja 47 arvestades täpselt mõista selle otsuse aluseks olevate konfidentsiaalsete põhjenduste „sisu“ all? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus on jaatav, siis mida tuleb varjupaigamenetluste direktiivi artikli 23 lõike 1 punkti b kohaldamisel harta artikleid 41 ja 47 arvestades täpselt mõista selle otsuse aluseks olevate konfidentsiaalsete põhjenduste „sisu“ all?

| 3. | Kas varjupaigatingimuste direktiivi (2) artikli 14 lõike 4 punkti a ja artikli 17 lõike 1 punkti d ning varjupaigamenetluste direktiivi artikli 45 lõike 1 punkti a ja lõikeid 3–4 ning selle direktiivi põhjendust 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt otsustatakse täiendava kaitse saanud pagulase või välismaalase staatuse äravõtmine või andmata jätmine põhjendamata otsuse alusel, mis põhineb automaatsel lähtumisel spetsialiseerunud asutuse siduvast ja imperatiivsest arvamusest, mis ei ole samuti põhjendatud, ja piirdub ainult sellega, et määrab kindlaks, et esineb oht riigi julgeolekule? |
| --- | --- |

3.

Kas varjupaigatingimuste direktiivi (2) artikli 14 lõike 4 punkti a ja artikli 17 lõike 1 punkti d ning varjupaigamenetluste direktiivi artikli 45 lõike 1 punkti a ja lõikeid 3–4 ning selle direktiivi põhjendust 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt otsustatakse täiendava kaitse saanud pagulase või välismaalase staatuse äravõtmine või andmata jätmine põhjendamata otsuse alusel, mis põhineb automaatsel lähtumisel spetsialiseerunud asutuse siduvast ja imperatiivsest arvamusest, mis ei ole samuti põhjendatud, ja piirdub ainult sellega, et määrab kindlaks, et esineb oht riigi julgeolekule?

| 4. | Kas varjupaigamenetluste direktiivi põhjendusi 20 ja 34 ning artiklit 4 ja artikli 10 lõiget 2 ja lõike 3 punkti d, samuti varjupaigatingimuste direktiivi artikli 14 [lõike] 4 punkti a ja artikli 17 [lõike 1] punkti d tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt see spetsialiseerunud asutus vaatab välistamise aluse läbi ja teeb menetluses sisulise otsuse, mis ei ole kooskõlas varjupaigamenetluste direktiivi ja varjupaigatingimuste direktiivi materiaalõigusnormidega ja menetlusnormidega? |
| --- | --- |

4.

Kas varjupaigamenetluste direktiivi põhjendusi 20 ja 34 ning artiklit 4 ja artikli 10 lõiget 2 ja lõike 3 punkti d, samuti varjupaigatingimuste direktiivi artikli 14 [lõike] 4 punkti a ja artikli 17 [lõike 1] punkti d tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt see spetsialiseerunud asutus vaatab välistamise aluse läbi ja teeb menetluses sisulise otsuse, mis ei ole kooskõlas varjupaigamenetluste direktiivi ja varjupaigatingimuste direktiivi materiaalõigusnormidega ja menetlusnormidega?

| 5. | Kas varjupaigatingimuste direktiivi artikli 17 lõike 1 punkti b tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus välistamise alus, mis põhineb asjaoludel või süütegudel, mis olid teada juba enne pagulasseisundi andmise kohtuotsuse või lõpliku otsuse tegemist, kuid mis ei õigusta välistamise alust seoses pagulaseks tunnistamise ega täiendava kaitse andmisega? |
| --- | --- |

5.

Kas varjupaigatingimuste direktiivi artikli 17 lõike 1 punkti b tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus välistamise alus, mis põhineb asjaoludel või süütegudel, mis olid teada juba enne pagulasseisundi andmise kohtuotsuse või lõpliku otsuse tegemist, kuid mis ei õigusta välistamise alust seoses pagulaseks tunnistamise ega täiendava kaitse andmisega?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT 2013, L 180, lk 60).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (ELT 2011, L 337, lk 9).

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/20

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 16. märtsil 2021 – Procureur général près la cour d’appel d’Angers versus KL

(Kohtuasi C-168/21)

(2021/C 228/26)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Procureur général près la cour d’appel d’Angers

Vastustaja: KL

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas raamotsuse 2002/584 (1) artikli 2 lõiget 4 ja artikli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kahepoolse karistatavuse tingimus on täidetud niisuguses olukorras nagu käesolevas asjas, milles üleandmist taotletakse tegude eest, mis vastavad vahistamismääruse teinud liikmesriigis hävitamise ja rüüstamise süüteokooseisule ning mis seisnevad purustamises ja rüüstamises, mis kahjustasid avalikku korda, kui vahistamismäärust täitvas liikmesriigis on olemas süüteokoosseis „vargus koos vara rikkumisega, purustamine, kahju tekitamine“, milles ei ole nõutav avaliku korra rikkumise koosseisutunnus? |
| --- | --- |

1.

Kas raamotsuse 2002/584 (1) artikli 2 lõiget 4 ja artikli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kahepoolse karistatavuse tingimus on täidetud niisuguses olukorras nagu käesolevas asjas, milles üleandmist taotletakse tegude eest, mis vastavad vahistamismääruse teinud liikmesriigis hävitamise ja rüüstamise süüteokooseisule ning mis seisnevad purustamises ja rüüstamises, mis kahjustasid avalikku korda, kui vahistamismäärust täitvas liikmesriigis on olemas süüteokoosseis „vargus koos vara rikkumisega, purustamine, kahju tekitamine“, milles ei ole nõutav avaliku korra rikkumise koosseisutunnus?

| 2. | Kui esimesele küsimusele tuleb vastata jaatavalt, siis kas raamotsuse 2002/584 artikli 2 lõiget 4 ja artikli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et vahistamismäärust täitva riigi kohus võib keelduda karistuse täideviimiseks tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmisest, kui ta tuvastab, et vahistamismääruse teinud riigi õigusasutused on mõistnud selle karistuse asjaomasele isikule ühe süüteo toimepanemise eest, mille kirjeldus hõlmas erinevaid tegusid, ning ainult üks osa nendest tegudest kujutab endast süütegu vahistamismäärust täitva riigi seisukohast? Kas tuleb teha vahet sellel, kas vahistamismäärust täitva riigi õigusasutused leidsid, et need erinevad teod on üksteisest lahutatavad või mitte? |
| --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele tuleb vastata jaatavalt, siis kas raamotsuse 2002/584 artikli 2 lõiget 4 ja artikli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et vahistamismäärust täitva riigi kohus võib keelduda karistuse täideviimiseks tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmisest, kui ta tuvastab, et vahistamismääruse teinud riigi õigusasutused on mõistnud selle karistuse asjaomasele isikule ühe süüteo toimepanemise eest, mille kirjeldus hõlmas erinevaid tegusid, ning ainult üks osa nendest tegudest kujutab endast süütegu vahistamismäärust täitva riigi seisukohast? Kas tuleb teha vahet sellel, kas vahistamismäärust täitva riigi õigusasutused leidsid, et need erinevad teod on üksteisest lahutatavad või mitte?

| 3. | Kas põhiõiguste harta artikli 49 lõige 3 nõuab, et vahistamismäärust täitva liikmesriigi õigusasutus peab keelduma Euroopa vahistamismääruse täitmisest, kui, esiteks, see tehti ühe süüteo eest määratud liitkaristuse täideviimiseks, ning, teiseks, väljaandmisega saab nõustuda üksnes ühe osa tegude eest, kuna teatud teod, mille eest see karistus määrati, ei kujuta endast süütegu vahistamismäärust täitva liikmesriigi õiguse alusel? |
| --- | --- |

3.

Kas põhiõiguste harta artikli 49 lõige 3 nõuab, et vahistamismäärust täitva liikmesriigi õigusasutus peab keelduma Euroopa vahistamismääruse täitmisest, kui, esiteks, see tehti ühe süüteo eest määratud liitkaristuse täideviimiseks, ning, teiseks, väljaandmisega saab nõustuda üksnes ühe osa tegude eest, kuna teatud teod, mille eest see karistus määrati, ei kujuta endast süütegu vahistamismäärust täitva liikmesriigi õiguse alusel?

---

(1)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT 2002, L 190, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 34).

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/21

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Köln (Saksamaa) 19. märtsil 2021 – EF versus Deutsche Lufthansa AG

(Kohtuasi C-172/21)

(2021/C 228/27)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Köln

Põhikohtuasja pooled

Hageja ja apellant: EF

Kostja ja vastustaja apellatsioonimenetluses: Deutsche Lufthansa AG

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas tavahinnast madalam ettevõtjatele mõeldud lepinguline hind (käesoleval juhul 169,00 euro asemel 152,00 eurot), mis põhineb lennuettevõtja ja teise ettevõtja vahel sõlmitud raamlepingul ja millega saavad ärireisideks broneeringuid teha vaid asjaomase ettevõtja töötajad, on määruse (EÜ) nr 261/2004 (1) artikli 3 lõike 3 esimese lause tähenduses hinnaalandus, mis ei ole vahetult või kaudselt avalikkusele kättesaadav? |
| --- | --- |

1.

Kas tavahinnast madalam ettevõtjatele mõeldud lepinguline hind (käesoleval juhul 169,00 euro asemel 152,00 eurot), mis põhineb lennuettevõtja ja teise ettevõtja vahel sõlmitud raamlepingul ja millega saavad ärireisideks broneeringuid teha vaid asjaomase ettevõtja töötajad, on määruse (EÜ) nr 261/2004 (1) artikli 3 lõike 3 esimese lause tähenduses hinnaalandus, mis ei ole vahetult või kaudselt avalikkusele kättesaadav?

| 2. | Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt, kas siis ei ole sellise ettevõtjatele mõeldud lepingulise hinna puhul tegemist ka lennuettevõtja või reisikorraldaja pidevate lendajate programmi või muu äriprogrammiga määruse nr 261/2004 artikli 3 lõike 3 teise lause tähenduses? |
| --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt, kas siis ei ole sellise ettevõtjatele mõeldud lepingulise hinna puhul tegemist ka lennuettevõtja või reisikorraldaja pidevate lendajate programmi või muu äriprogrammiga määruse nr 261/2004 artikli 3 lõike 3 teise lause tähenduses?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (ELT 2004, L 46, lk 1; ELT eriväljaanne 07/08, lk 10).

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/21

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Saarbrücken (Saksamaa) 23. märtsil 2021 – Maxxus Group GmbH & Co. KG versus Globus Holding GmbH & Co. KG

(Kohtuasi C-183/21)

(2021/C 228/28)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Saarbrücken

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Maxxus Group GmbH & Co. KG

Kostja: Globus Holding GmbH & Co. KG

Eelotsuse küsimus

Kas liidu õigust tuleb osas, mis puudutab kaubamärgidirektiivi (kaubamärgidirektiive), see tähendab direktiivi 2008/95/EÜ (1), eelkõige selle artiklit 12, ja direktiivi (EL) 2015/2436 (2), eelkõige selle artikleid 16, 17 ja 19, tõlgendada nii, et nende normide soovitav toime keelab riigisisesele menetlusõigusele antava tõlgenduse,

| 1. | mis paneb tsiviilmenetluses, mille ese on riigisisese registreeritud kaubamärgi registrist kustutamine tulenevalt selle kasutamata jätmisest, hagejale selgitamiskoormise, mis erineb tõendamiskoormisest, ja |
| --- | --- |

1.

mis paneb tsiviilmenetluses, mille ese on riigisisese registreeritud kaubamärgi registrist kustutamine tulenevalt selle kasutamata jätmisest, hagejale selgitamiskoormise, mis erineb tõendamiskoormisest, ja

| 2. | mis paneb selgitamiskoormise raames hagejale kohustuse






  a. | sellises menetluses esitada üksikasjalikke väiteid – kuivõrd tal on see võimalik –, et kostja ei ole kaubamärki kasutanud, ja |
| --- | --- | --- |

2.

mis paneb selgitamiskoormise raames hagejale kohustuse

a.

sellises menetluses esitada üksikasjalikke väiteid – kuivõrd tal on see võimalik –, et kostja ei ole kaubamärki kasutanud, ja

| b. | teha kaubamärgi registrist kustutamise taotluse ja asjaomase kaubamärgi eristatavuse seisukohast asjakohane turu-uuring? |
| --- | --- |

b.

teha kaubamärgi registrist kustutamise taotluse ja asjaomase kaubamärgi eristatavuse seisukohast asjakohane turu-uuring?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiiv 2008/95/EÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (kodifitseeritud versioon) (ELT 2008, L 299, lk 95).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2436 kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (uuesti sõnastatud) (ELT 2008, L 336, lk 1).

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/22

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kúria (Ungari) 25. märtsil 2021 – FAWKES Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-187/21)

(2021/C 228/29)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Kúria

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: FAWKES Kft.

Vastustaja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (1), artikli 30 lõike 2 punkte a ja b tuleb tõlgendada nii, et tolliväärtusena saab ja tuleb arvesse võtta üksnes liikmesriigi tolli tollivormistuse alusel koostatud andmebaasis olevaid väärtusi? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (1), artikli 30 lõike 2 punkte a ja b tuleb tõlgendada nii, et tolliväärtusena saab ja tuleb arvesse võtta üksnes liikmesriigi tolli tollivormistuse alusel koostatud andmebaasis olevaid väärtusi?

| 2. | Kui vastus esimesele eelotsuse küsimusele on eitav, siis kas tolliväärtuse määramiseks artikli 30 lõike 2 punktide a ja b alusel tuleb pöörduda teiste liikmesriikide tolliasutuste poole, et saada teada, mis on sarnase kauba tolliväärtus nende andmebaasides, ja/või tuleb vaadata mõnda ühenduse andmebaasi ja kasutada seal märgitud tolliväärtusi? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele eelotsuse küsimusele on eitav, siis kas tolliväärtuse määramiseks artikli 30 lõike 2 punktide a ja b alusel tuleb pöörduda teiste liikmesriikide tolliasutuste poole, et saada teada, mis on sarnase kauba tolliväärtus nende andmebaasides, ja/või tuleb vaadata mõnda ühenduse andmebaasi ja kasutada seal märgitud tolliväärtusi?

| 3. | Kas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 30 lõike 2 punkte a ja b võib tõlgendada nii, et tolliväärtuse määramiseks ei saa arvesse võtta tollivormistuse taotleja tehingutega seotud tehinguväärtusi, isegi kui liikmesriigi toll ega teiste liikmesriikide ametiasutused ei ole neid vaidlustanud? |
| --- | --- |

3.

Kas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 30 lõike 2 punkte a ja b võib tõlgendada nii, et tolliväärtuse määramiseks ei saa arvesse võtta tollivormistuse taotleja tehingutega seotud tehinguväärtusi, isegi kui liikmesriigi toll ega teiste liikmesriikide ametiasutused ei ole neid vaidlustanud?

| 4. | Kas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 30 lõike 2 punktides a ja b sätestatud sama aja või ligikaudu sama aja tingimust tuleb tõlgendada nii, et seda võib piiritleda tollivormistusele 45 eelneva ja 45 järgneva päeva pikkuse perioodiga? |
| --- | --- |

4.

Kas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 30 lõike 2 punktides a ja b sätestatud sama aja või ligikaudu sama aja tingimust tuleb tõlgendada nii, et seda võib piiritleda tollivormistusele 45 eelneva ja 45 järgneva päeva pikkuse perioodiga?

---

(1)  EÜT 1992, L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/23

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kúria (Ungari) 25. märtsil 2021 – Megatherm-Csillaghegy Kft. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-188/21)

(2021/C 228/30)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Kúria

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: Megatherm-Csillaghegy Kft.

Vastustaja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas käibemaksu neutraalsuse põhimõtet ning käibemaksudirektiivi (1) põhjendust 30 ning artikleid 63, 167, 168, 178–180, 182 ja 273 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus 2007. aasta CXXVII seaduse käibemaksu kohta (az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény) 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2017 kehtinud redaktsiooni § 137 lõike 3 viimane lause, mille kohaselt „ka juhul, kui maksuhaldur tunnistab maksukohustuslase maksukohustuslasena registreerimise numbri kehtetuks, ilma et ta oleks seda eelnevalt peatanud, kaotab maksukohustuslane õiguse maksu maha arvata päeval, millal selle numbri kehtetuks tunnistamise otsus jõustub“, ja selle seaduse § 137 ajavahemikul 1. jaanuarist 2018 kuni 26. novembrini 2020 kehtinud redaktsioonis, mis nägi ette, et „kui riigi maksu- ja tolliamet tunnistab maksukohustuslase maksukohustuslasena registreerimise numbri kehtetuks, kaotab maksukohustuslane õiguse maksu maha arvata päeval, millal selle numbri kehtetuks tunnistamise otsus jõustub“? |
| --- | --- |

1.

Kas käibemaksu neutraalsuse põhimõtet ning käibemaksudirektiivi (1) põhjendust 30 ning artikleid 63, 167, 168, 178–180, 182 ja 273 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus 2007. aasta CXXVII seaduse käibemaksu kohta (az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény) 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2017 kehtinud redaktsiooni § 137 lõike 3 viimane lause, mille kohaselt „ka juhul, kui maksuhaldur tunnistab maksukohustuslase maksukohustuslasena registreerimise numbri kehtetuks, ilma et ta oleks seda eelnevalt peatanud, kaotab maksukohustuslane õiguse maksu maha arvata päeval, millal selle numbri kehtetuks tunnistamise otsus jõustub“, ja selle seaduse § 137 ajavahemikul 1. jaanuarist 2018 kuni 26. novembrini 2020 kehtinud redaktsioonis, mis nägi ette, et „kui riigi maksu- ja tolliamet tunnistab maksukohustuslase maksukohustuslasena registreerimise numbri kehtetuks, kaotab maksukohustuslane õiguse maksu maha arvata päeval, millal selle numbri kehtetuks tunnistamise otsus jõustub“?

| 2. | Kas käibemaksudirektiivi artiklit 273 tuleb tõlgendada nii, et käibemaksu mahaarvamise õiguse kaotamine kohustusliku õigusliku tagajärjena läheb (ebaproportsionaalselt) kaugemale sellest, mis on vajalik maksu kogumise ning maksudest kõrvalehoidmise vältimise eesmärgi saavutamiseks? |
| --- | --- |

2.

Kas käibemaksudirektiivi artiklit 273 tuleb tõlgendada nii, et käibemaksu mahaarvamise õiguse kaotamine kohustusliku õigusliku tagajärjena läheb (ebaproportsionaalselt) kaugemale sellest, mis on vajalik maksu kogumise ning maksudest kõrvalehoidmise vältimise eesmärgi saavutamiseks?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/23

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het bedrijfsleven (Madalmaad) 26. märtsil 2021 – R. en R. versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

(Kohtuasi C-189/21)

(2021/C 228/31)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

College van Beroep voor het bedrijfsleven

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: R. en R.

Vastustaja: Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 (1), ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, II lisa kohustuslikku majandamisnõuet (SMR) 10, mis viitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1107/2009 (2), taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, artikli 55 esimesele ja teisele lausele, tuleb tõlgendada nii, et see nõue hõlmab ka olukordi, kus on kasutatud taimekaitsevahendit, mille kasutamiseks asjaomases liikmesriigis ei ole vastavalt viimasele määrusele luba antud?

---

(1)  ELT 2013, L 347, lk 549.

(2)  ELT 2009, L 309, lk 1.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/24

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) 29. märtsil 2021 – Staatssecretaris van Financiën, teine menetlusosaline: X

(Kohtuasi C-194/21)

(2021/C 228/32)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Staatssecretaris van Financiën

Teine menetlusosaline: X

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas 2006. aasta käibemaksudirektiivi (1) artikleid 184 ja 185 tuleb tõlgendada nii, et maksukohustuslasel, kes jättis kauba soetamisel või teenuse saamisel sisendkäibemaksu vastavalt kavatsetavale käibemaksuga maksustatavale kasutusele maha arvamata liikmesriigis kehtiva õigust lõpetava tähtaja jooksul (esialgne mahaarvamine), on õigus teha seda korrigeerimise raames seoses selle kauba või teenuse hilisema esmakordse kasutuselevõtuga, kui tegelik kasutus korrigeerimise hetkel kattub kavatsetud kasutusega? |
| --- | --- |

1.

Kas 2006. aasta käibemaksudirektiivi (1) artikleid 184 ja 185 tuleb tõlgendada nii, et maksukohustuslasel, kes jättis kauba soetamisel või teenuse saamisel sisendkäibemaksu vastavalt kavatsetavale käibemaksuga maksustatavale kasutusele maha arvamata liikmesriigis kehtiva õigust lõpetava tähtaja jooksul (esialgne mahaarvamine), on õigus teha seda korrigeerimise raames seoses selle kauba või teenuse hilisema esmakordse kasutuselevõtuga, kui tegelik kasutus korrigeerimise hetkel kattub kavatsetud kasutusega?

| 2. | Kas esimesele küsimusele vastamisel omab tähtsust, et esialgse mahaarvamise tegematajätmine ei olnud seotud pettusega ega õiguse kuritarvitamisega ning tõendatud ei ole riigieelarve kahjustamine? |
| --- | --- |

2.

Kas esimesele küsimusele vastamisel omab tähtsust, et esialgse mahaarvamise tegematajätmine ei olnud seotud pettusega ega õiguse kuritarvitamisega ning tõendatud ei ole riigieelarve kahjustamine?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/24

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rayonen sad Lukovit (Bulgaaria) 26. märtsil 2021 – LB versus Smetna palata na Republika Bulgaria

(Kohtuasi C-195/21)

(2021/C 228/33)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rayonen sad Lukovit

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: LB

Vastustaja: Smetna palata na Republika Bulgaria

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2014/24/EL (1) artikli 58 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et kvalifitseerimise tingimustega kehtestatud nõuded ettevõtja töötajate kutsealasele pädevusele täita kutsealast ehitustööde hankelepingut võivad olla rangemad kui liikmesriigi asjakohases seaduses (ZUT artikli 163a lõige 4) väljaõppele ja kutsealasele kvalifikatsioonile kehtestatud miinimumtingimused, mis ei ole iseenesest konkurentsi piiravad, ja täpsemalt: kas tingimus, mille kohaselt peavad hankes osalemiseks kehtestatud nõuded olema hanke eset silmas pidades „proportsionaalsed“, a) paneb liikmesriigi kohtule kohustuse hinnata proportsionaalsust kogutud tõendite ja hanke konkreetsete näitajate alusel, ja seda isegi juhtudel, mil riigisisene seaduses on määratletud hulgaliselt eriala asjatundjaid, kes on põhimõtteliselt hankelepinguga hõlmatud tööde tegemiseks kvalifitseeritud, või b) lubab kohtul piirduda kontrollimisel hindamisega, kas hankemenetluses osalemise tingimused on asjakohases riigisiseses seaduses sätestatud tingimustega võrreldes liiga ranged? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2014/24/EL (1) artikli 58 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et kvalifitseerimise tingimustega kehtestatud nõuded ettevõtja töötajate kutsealasele pädevusele täita kutsealast ehitustööde hankelepingut võivad olla rangemad kui liikmesriigi asjakohases seaduses (ZUT artikli 163a lõige 4) väljaõppele ja kutsealasele kvalifikatsioonile kehtestatud miinimumtingimused, mis ei ole iseenesest konkurentsi piiravad, ja täpsemalt: kas tingimus, mille kohaselt peavad hankes osalemiseks kehtestatud nõuded olema hanke eset silmas pidades „proportsionaalsed“, a) paneb liikmesriigi kohtule kohustuse hinnata proportsionaalsust kogutud tõendite ja hanke konkreetsete näitajate alusel, ja seda isegi juhtudel, mil riigisisene seaduses on määratletud hulgaliselt eriala asjatundjaid, kes on põhimõtteliselt hankelepinguga hõlmatud tööde tegemiseks kvalifitseeritud, või b) lubab kohtul piirduda kontrollimisel hindamisega, kas hankemenetluses osalemise tingimused on asjakohases riigisiseses seaduses sätestatud tingimustega võrreldes liiga ranged?

| 2. | Kas määruse nr 2988/95 (2) II jaotise „Haldusmeetmed ja -karistused“ sätteid tuleb tõlgendada nii, et riigihangete seaduse (Zakon za obshtestvenite porachki) – millega on üle võetud direktiiv 2014/24/EL – üks ja sama rikkumine (sealhulgas kvalifitseerimise tingimuste kindlaksmääramisel toime pandud rikkumine, mille eest määrati kaebajale rahatrahv) võib kaasa tuua erinevad õiguslikud tagajärjed, olenevalt sellest, kas rikkumine pandi toime mittesüüliselt või tahtlikult või hooletusest? |
| --- | --- |

2.

Kas määruse nr 2988/95 (2) II jaotise „Haldusmeetmed ja -karistused“ sätteid tuleb tõlgendada nii, et riigihangete seaduse (Zakon za obshtestvenite porachki) – millega on üle võetud direktiiv 2014/24/EL – üks ja sama rikkumine (sealhulgas kvalifitseerimise tingimuste kindlaksmääramisel toime pandud rikkumine, mille eest määrati kaebajale rahatrahv) võib kaasa tuua erinevad õiguslikud tagajärjed, olenevalt sellest, kas rikkumine pandi toime mittesüüliselt või tahtlikult või hooletusest?

| 3. | Kas õiguskindluse ja tõhususe põhimõtete kohaselt on määruse nr 2988/95 artikli 8 lõike 3 eesmärki ja määruse (EL) nr 1303/13 (3) põhjendusi 43 ja 122 arvestades lubatav, et liikmesriigi eri asutused, kelle ülesanne on kaitsta Euroopa Liidu finantshuve, hindavad hankemenetluse samu asjaolusid erinevalt, täpsemalt: rakenduskavaga seotud korraldusasutus ei tuvasta, et kvalifitseerimise tingimuste kindlaksmääramisel on toime pandud rikkumine, kuid riigikontroll jõuab hilisemal kontrollimisel – ilma et esineks erilisi või uusi asjaolusid – järeldusele, et kõnealused tingimused piiravad konkurentsi, ning määrab avaliku sektori hankijale haldussanktsiooni? |
| --- | --- |

3.

Kas õiguskindluse ja tõhususe põhimõtete kohaselt on määruse nr 2988/95 artikli 8 lõike 3 eesmärki ja määruse (EL) nr 1303/13 (3) põhjendusi 43 ja 122 arvestades lubatav, et liikmesriigi eri asutused, kelle ülesanne on kaitsta Euroopa Liidu finantshuve, hindavad hankemenetluse samu asjaolusid erinevalt, täpsemalt: rakenduskavaga seotud korraldusasutus ei tuvasta, et kvalifitseerimise tingimuste kindlaksmääramisel on toime pandud rikkumine, kuid riigikontroll jõuab hilisemal kontrollimisel – ilma et esineks erilisi või uusi asjaolusid – järeldusele, et kõnealused tingimused piiravad konkurentsi, ning määrab avaliku sektori hankijale haldussanktsiooni?

| 4. | Kas sellise riigisisese õigusnormiga nagu riigihangete seaduse artikli 247 lõige 1, mis näeb ette, et avaliku sektori hankijale, kes rikub sama seaduse artikli 2 lõikes 2 sätestatud keeldu, määratakse rahatrahv, mille suurus on 2 %lepingu maksumusest koos käibemaksuga, kuid mis ei ületa 10 000 leevi, ilma et tuleks kindlaks teha rikkumise raskust ja selle tegelikke ja võimalikke tagajärgi liidu huvidele? |
| --- | --- |

4.

Kas sellise riigisisese õigusnormiga nagu riigihangete seaduse artikli 247 lõige 1, mis näeb ette, et avaliku sektori hankijale, kes rikub sama seaduse artikli 2 lõikes 2 sätestatud keeldu, määratakse rahatrahv, mille suurus on 2 %lepingu maksumusest koos käibemaksuga, kuid mis ei ületa 10 000 leevi, ilma et tuleks kindlaks teha rikkumise raskust ja selle tegelikke ja võimalikke tagajärgi liidu huvidele?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL, riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2014, L 94, lk 65).

(2)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT 1995, L 312, lk 1; ELT eriväljaanne 01/001, lk 340).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT 2013, L 347, lk 320).

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/25

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Okrazhen sad Burgas (Bulgaaria) 31. märtsil 2021 – Kriminaalasi järgmise isiku suhtes: „DELTA STROY 2003“ EOOD

(Kohtuasi C-203/21)

(2021/C 228/34)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Okrazhen sad Burgas

Põhikohtuasja kriminaalmenetluse pool

„DELTA STROY 2003“ EOOD

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas raamotsuse 2005/212/JSK artikleid 4 ja 5 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et nende järgi on lubatud liikmesriigi regulatsioon, mille kohaselt liikmesriigi kohus võib sellises menetluses nagu põhikohtuasjas mõista juriidilisele isikule karistuse sellise konkreetse süüteo toimepanemise eest, mille toimepanemist ei ole veel kindlaks tehtud, kuna see on paralleelselt toimuva kriminaalmenetluse esemeks, mis ei ole lõppenud? |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kas raamotsuse 2005/212/JSK artikleid 4 ja 5 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et nendega on lubatud liikmesriigi regulatsioon, mille kohaselt liikmesriigi kohus võib sellises menetluses nagu põhikohtuasjas mõista juriidilisele isikule karistuse, määrates karistuse suuruseks tulu suuruse, mis oleks saadud konkreetse süüteo toimepanemise teel, mille toimepanemist ei ole veel kindlaks tehtud, kuna see on paralleelselt toimuva kriminaalmenetluse esemeks, mis ei ole lõppenud? |
| --- | --- |

2.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/26

---

Euroopa Parlamendi 19. aprillil 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda laiendatud koosseisus) 3. veebruari 2021. aasta otsuse peale kohtuasjas T-17/19: Euroopa Parlament versus Giulia Moi

(Kohtuasi C-246/21)

(2021/C 228/35)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Apellant: Euroopa Parlament (esindajad: S. Seyr, M. Windisch, T. Lazian)

Teine menetlusosaline: Giulia Moi

Apellandi nõuded

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus;

| — | teha Üldkohtule esitatud vaidluses lõplik otsus ja rahuldada esimese kohtuastme menetluses Euroopa Parlamendi esitatud nõuded; |
| --- | --- |

—

teha Üldkohtule esitatud vaidluses lõplik otsus ja rahuldada esimese kohtuastme menetluses Euroopa Parlamendi esitatud nõuded;

| — | mõista esimese kohtuastme hagejalt välja kõik esimese kohtuastme kohtukulud ja apellatsioonimenetluse kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista esimese kohtuastme hagejalt välja kõik esimese kohtuastme kohtukulud ja apellatsioonimenetluse kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

| — | Esimese väite kohaselt ületas Üldkohus oma pädevust ja tegi otsuse ultra petita osas, milles ta arvas vaidluse eseme hulka Euroopa Parlamendi presidendi otsuse, milles tuvastati ahistamisjuhtumi esinemine, ning tühistas selle otsuse (vaidlustatud kohtuotsuse punktid 34, 37, 38 ja 76); |
| --- | --- |

—

Esimese väite kohaselt ületas Üldkohus oma pädevust ja tegi otsuse ultra petita osas, milles ta arvas vaidluse eseme hulka Euroopa Parlamendi presidendi otsuse, milles tuvastati ahistamisjuhtumi esinemine, ning tühistas selle otsuse (vaidlustatud kohtuotsuse punktid 34, 37, 38 ja 76);

| — | Teise väide kohaselt rikkus Üldkohus parlamendi kaitseõiguseid (vaidlustatud kohtuotsuse punktid 35 ja 36); |
| --- | --- |

—

Teise väide kohaselt rikkus Üldkohus parlamendi kaitseõiguseid (vaidlustatud kohtuotsuse punktid 35 ja 36);

| — | Kolmanda väite kohaselt rikkus Üldkohus ELTL artikli 263 kuuendat lõikus osas, milles ta jättis tähelepanuta selles sättes ette nähtud tähtaja tühistamishagi esitamiseks ning arvas vaidluse eseme hulka Euroopa Parlamendi presidendi vahepeal lõplikult jõustunud otsuse, milles tuvastatakse ahistamisjuhtumi esinemine (vaidlustatud kohtuotsuse punktid 76 ja 77); |
| --- | --- |

—

Kolmanda väite kohaselt rikkus Üldkohus ELTL artikli 263 kuuendat lõikus osas, milles ta jättis tähelepanuta selles sättes ette nähtud tähtaja tühistamishagi esitamiseks ning arvas vaidluse eseme hulka Euroopa Parlamendi presidendi vahepeal lõplikult jõustunud otsuse, milles tuvastatakse ahistamisjuhtumi esinemine (vaidlustatud kohtuotsuse punktid 76 ja 77);

| — | Neljanda väite kohaselt rikkus Üldkohus ELTL artiklit 232, kuna ta ei võtnud arvesse parlamendi pädevust määrata kindlaks oma töökorraldus, nagu on ette nähtud sise-eeskirjades parlamendisaadikuid puudutava ahistamismenetluse kohta ja parlamendi kodukorras, eelkõige sanktsioone käsitlevates artiklites 166 ja 167, mis olid faktiliste asjaolude aset leidmise ajal kohaldatavad (vaidlustatud kohtuotsuse punktid 12, 13, 63, 66, 129 ja 132). |
| --- | --- |

—

Neljanda väite kohaselt rikkus Üldkohus ELTL artiklit 232, kuna ta ei võtnud arvesse parlamendi pädevust määrata kindlaks oma töökorraldus, nagu on ette nähtud sise-eeskirjades parlamendisaadikuid puudutava ahistamismenetluse kohta ja parlamendi kodukorras, eelkõige sanktsioone käsitlevates artiklites 166 ja 167, mis olid faktiliste asjaolude aset leidmise ajal kohaldatavad (vaidlustatud kohtuotsuse punktid 12, 13, 63, 66, 129 ja 132).

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/27

---

Euroopa Kohtu teise koja presidendi 4. märtsi 2021. aasta määrus (Bundesgerichtshofi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Menetlus, mille algatas All in One Star Ltd

(Kohtuasi C-469/19) (1)

(2021/C 228/36)

Kohtumenetluse keel: saksa

Teise koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 328, 30.9.2019.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/27

---

Euroopa Kohtu presidendi 26. veebruari 2021. aasta määrus (Landgericht Düsseldorfi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – EZ versus Iberia Lineas Aereas de Espana, Sociedad Unipersonal

(Kohtuasi C-606/20) (1)

(2021/C 228/37)

Kohtumenetluse keel: saksa

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 62, 22.2.2021.

---

Üldkohus

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/28 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/28

---

Üldkohtu 14. aprilli 2021. aasta otsus – Crédit lyonnais versus EKP

(Kohtuasi T-504/19) (1)

(Majandus- ja rahapoliitika - Krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve - Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõike 1 punkt d ja lõige 3 - Finantsvõimenduse määra arvutamine - EKP osaline keeldumine lubada teatavatele tingimustele vastavate riskipositsioonide väljajätmist - Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429 lõige 14 - Kõigi käesolevas asjas tähtsust omavate asjaolude uurimata jätmine - Seadusjõud - ELTL artikkel 266)

(2021/C 228/38)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Crédit lyonnais (Lyon, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid A. Champsaur ja A. Delors)

Kostja: Euroopa Keskpank (esindajad: J. Poscia, R. Ugena ja F. Bonnard, keda abistas advokaat H.-G. Kamann)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada EKP 3. mai 2019. aasta otsus ECB-SSM-2019-FRCAG-39, mis on vastu võetud vastavalt nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT 2013, L 287, lk 63), artikli 4 lõike 1 punktile d ja artiklile 10 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT 2013, L 176, lk 1, parandused ELT 2013, L 208, lk 68 ja ELT 2013, L 321, lk 6) artikli 429 lõikele 14, osas, milles selle otsusega keeldutakse andmast hagejale luba jätta tema finantsvõimenduse määra arvutamisel teatavad riskipositsioonid arvesse võtmata.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Keskpanga (EKP) 3. mai 2019. aasta otsus ECB-SSM-2019-FRCAG-39 osas, milles sellega ei võimaldatud Crédit lyonnais’l jätta oma finantsvõimenduse määra arvutamisel arvesse võtmata 34 % tema nõuetest Caisse des dépôts et consignations’i vastu. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Keskpanga (EKP) 3. mai 2019. aasta otsus ECB-SSM-2019-FRCAG-39 osas, milles sellega ei võimaldatud Crédit lyonnais’l jätta oma finantsvõimenduse määra arvutamisel arvesse võtmata 34 % tema nõuetest Caisse des dépôts et consignations’i vastu.

| 2. | Mõista kohtukulud välja EKP-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja EKP-lt.

---

(1)  ELT C 312, 16.9.2019.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/29

---

Üldkohtu 9. aprilli 2021. aasta määrus – Laroni versus parlament

(Kohtuasi T-415/19) (1)

(Institutsiooniline õigus - Euroopa Parlamendi liikme staatuse erilisus - Itaalia valimisringkondades valitud Euroopa Parlamendi liikmed - Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati (Saadikutekoja juhatuse büroo, Itaalia) poolt pensionide kohta otsuse nr 14/2018 vastuvõtmine - Itaalia parlamendi liikmete pensionide summa muutmine - Euroopa Parlamendi poolt pensionide summade vastav muutmine Euroopa Parlamendi teatud endiste liikmete puhul, kes on valitud Itaalias - Hageja surm - Kohtumenetluse uuendamata jätmine õigusjärglaste poolt - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

(2021/C 228/39)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Nereo Laroni (Veneetsia, Itaalia) (esindaja: advokaat M. Merola)

Kostja: Euroopa Parlament (esindajad: S. Seyr ja S. Alves)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada parlamendi 11. aprilli 2019. aasta teatis, mis puudutab pensionide summa muutmist, mida hagejale masktakse pärast l’Ufficio di Presidenza della Camera dei deputaati 1. jaanuari 2019. aasta otsuse nr 14/2018 jõustumist.

Resolutsioon

| 1. | Hagi lahendamise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Hagi lahendamise vajadus on ära langenud.

| 2. | Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 295, 2.9.2019.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/29

---

Üldkohtu 8. aprilli 2021. aasta määrus – CRII-GEN jt versus komisjon

(Kohtuasi T-496/20) (1)

(Tühistamishagi - Taimekaitsevahendid - Toimeaine glüfosaat - Heakskiidu tagasivõtmiseks või muutmiseks esitatud uuesti läbivaatamise taotlus - Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikkel 21 - Rahuldamata jätmine - Vaidlustamatu akt)

(2021/C 228/40)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Comité de recherche et d’information indépendantes sur le génie génétique (CRII-GEN) (Pariis, Prantsusmaa) ja ülejäänud kuus hagejat, kelle nimed on toodud määruse lisas (esindaja: advokaat C. Lepage)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: X. Lewis, G. Gattinara, I. Naglis ja G. Koleva)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 17. juuni 2020. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nro1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2009, L 309, lk 1) artikli 21 alusel hagejate esitatud nõue võtta tagasi toimeaine glüfosaat heakskiit või seda muuta.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Bayer Agriculture BV menetlusse astumise avalduse üle otsustamise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

2.

Bayer Agriculture BV menetlusse astumise avalduse üle otsustamise vajadus on ära langenud.

| 3. | Mõista kohtukulud, välja arvatud Bayer Agriculture’i menetlusse astumise avaldusega seotud kohtukulud, välja Comité de recherche et d’information indépendantes sur le génie génétique’ilt (CRII-GEN) ja teistelt hagejatelt, kelle nimed on toodud lisas. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud, välja arvatud Bayer Agriculture’i menetlusse astumise avaldusega seotud kohtukulud, välja Comité de recherche et d’information indépendantes sur le génie génétique’ilt (CRII-GEN) ja teistelt hagejatelt, kelle nimed on toodud lisas.

| 4. | Jätta Bayer Agriculture’i menetlusse astumise avaldusega seotud kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

4.

Jätta Bayer Agriculture’i menetlusse astumise avaldusega seotud kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 329, 5.10.2020.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/30 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/30

---

22. märtsil 2021 esitatud hagi – RG versus nõukogu

(Kohtuasi T-157/21)

(2021/C 228/41)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: RG (esindaja: solicitor R. Purcell)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2252, (1) ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta (2) ulatuses, milles selle otsuse järgi on Iirimaa suhtes ajutiselt kohaldatav kaubandus- ja koostöölepingu kolmanda osa VII jaotis; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2252, (1) ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta (2) ulatuses, milles selle otsuse järgi on Iirimaa suhtes ajutiselt kohaldatav kaubandus- ja koostöölepingu kolmanda osa VII jaotis;

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjendamiseks esitab hageja ainsa väite, leides, et nõukogul puudub pädevus ning ta rikub olulist menetlusnõuet ja aluslepinguid, kui ta tegi otsuse, mis väidetavalt seob Iirimaa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga protokolli nr 21 kohase nõusolekuklausli („opt-in“) võimaluseta:

| — | Protokoll on osa liidu esmasest õigusest. Samuti vastab see võtmetähtsusega demokraatlikule sättele Iirimaa konstitutsiooniõiguses. |
| --- | --- |

—

Protokoll on osa liidu esmasest õigusest. Samuti vastab see võtmetähtsusega demokraatlikule sättele Iirimaa konstitutsiooniõiguses.

| — | Protokolli (nr 21) tekstist ja sellele vastavast sättest Iirimaa põhiseaduses nähtub, et Iirimaal on ainupädevus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud küsimustes. |
| --- | --- |

—

Protokolli (nr 21) tekstist ja sellele vastavast sättest Iirimaa põhiseaduses nähtub, et Iirimaal on ainupädevus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud küsimustes.

| — | Kaubandus- ja koostööleping on rahvusvaheline leping protokolli tähenduses. Seetõttu on selleks, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud meetmed oleks Iirimaa suhtes siduvad, nõutav nõusoleku andmine („opt-in“). |
| --- | --- |

—

Kaubandus- ja koostööleping on rahvusvaheline leping protokolli tähenduses. Seetõttu on selleks, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud meetmed oleks Iirimaa suhtes siduvad, nõutav nõusoleku andmine („opt-in“).

| — | Euroopa Liidu Kohtu praktika toetab seisukohta, et üleandmist käsitlev peatükk ei ole väheolulise mõjuga meede, mille sobiv õiguslik alus on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Kohtu praktika toetab seisukohta, et üleandmist käsitlev peatükk ei ole väheolulise mõjuga meede, mille sobiv õiguslik alus on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala.

---

(1)  ELT 2020, L 444, lk 2.

(2)  ELT 2020, L 444, lk 14.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/31

---

29. märtsil 2021 esitatud hagi – Ubisoft Entertainment versus EUIPO – Huawei Technologies (FOR HONOR)

(Kohtuasi T-171/21)

(2021/C 228/42)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Ubisoft Entertainment (Carentoir, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat J. Bourgeois)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Huawei Technologies Co. Ltd (Shenzhen, Hiina)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Taotleja: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi FOR HONOR taotlus – registreerimistaotlus nr 14 744 338

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 25. jaanuari 2021. aasta otsus asjas R 1297/2020-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud ning vastulausemenetluse ja apellatsioonikoja menetluse kulud hageja kasuks välja EUIPO-lt ja menetlusse astujalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud ning vastulausemenetluse ja apellatsioonikoja menetluse kulud hageja kasuks välja EUIPO-lt ja menetlusse astujalt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b valesti kohaldamine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b valesti kohaldamine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 5 valesti kohaldamine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 5 valesti kohaldamine.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/32

---

31. märtsil 2021 esitatud hagi – Valve Corp. versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi T-172/21)

(2021/C 228/43)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Valve Corp. (Bellevue, Washington, Ühendriigid) (esindajad: advokaadid L. Kjølbye, S. Völcker ja G. Caldini)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 20. jaanuari 2021. aasta otsus, mis käsitleb ELTL artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 kohast menetlust (juhtumid AT.40413 – Focus Home, AT.40414 – Koch Media, AT.40420 – ZeniMax, AT.40422 – Bandai Namco ja AT.40424 – Capcom – C(2021) 75 (final)), tervenisti või osaliselt, ja |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 20. jaanuari 2021. aasta otsus, mis käsitleb ELTL artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 kohast menetlust (juhtumid AT.40413 – Focus Home, AT.40414 – Koch Media, AT.40420 – ZeniMax, AT.40422 – Bandai Namco ja AT.40424 – Capcom – C(2021) 75 (final)), tervenisti või osaliselt, ja

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| — | Esimene väide, et komisjon on seoses järeldusega, et Valve ja iga viie videomängu väljaandja vahel on kokkulepped või kooskõlastatud tegevus, rikkunud ELTL artikli 101 kohaldamisel õigusnormi ja teinud faktivigu, mis tuleneb asjaolust, et Euroopa Komisjon on põhjendamatult laiendanud asjaomast kohtupraktikat nii, et see hõlmab tegevust, mis ei kuulu „kooskõlastatud tegevuse“ hulka, ning kõnealuse tegevuse väärast hindamisest. |
| --- | --- |

—

Esimene väide, et komisjon on seoses järeldusega, et Valve ja iga viie videomängu väljaandja vahel on kokkulepped või kooskõlastatud tegevus, rikkunud ELTL artikli 101 kohaldamisel õigusnormi ja teinud faktivigu, mis tuleneb asjaolust, et Euroopa Komisjon on põhjendamatult laiendanud asjaomast kohtupraktikat nii, et see hõlmab tegevust, mis ei kuulu „kooskõlastatud tegevuse“ hulka, ning kõnealuse tegevuse väärast hindamisest.

| — | Teine väide, et komisjon on seoses järeldusega, et Valve ja iga viie videomängu väljaandja vahel on väidetavad kokkulepped või kooskõlastatud tegevus, mille eesmärk on piirata konkurentsi ELTL artikli 101 lõike 1 tähenduses, rikkunud ELTL artikli 101 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi ja teinud faktivigu, mis tuleneb asjaolust, et komisjon ei ole hinnanud kõnealuse tegutsemise uudsust ja on vääralt hinnanud asjaomast õiguslikku ja majanduslikku konteksti, nimelt autoriõiguste direktiivi asjakohasust, Valve rolli kahepoolse platvormina ja kõnealuste toodete ja teenuste (digitaalsed videomängud) olemust. |
| --- | --- |

—

Teine väide, et komisjon on seoses järeldusega, et Valve ja iga viie videomängu väljaandja vahel on väidetavad kokkulepped või kooskõlastatud tegevus, mille eesmärk on piirata konkurentsi ELTL artikli 101 lõike 1 tähenduses, rikkunud ELTL artikli 101 lõike 1 kohaldamisel õigusnormi ja teinud faktivigu, mis tuleneb asjaolust, et komisjon ei ole hinnanud kõnealuse tegutsemise uudsust ja on vääralt hinnanud asjaomast õiguslikku ja majanduslikku konteksti, nimelt autoriõiguste direktiivi asjakohasust, Valve rolli kahepoolse platvormina ja kõnealuste toodete ja teenuste (digitaalsed videomängud) olemust.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/32

---

16. aprillil 2021 esitatud hagi – Polynt versus ECHA

(Kohtuasi T-207/21)

(2021/C 228/44)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Polynt SpA (Scanzorosciate, Itaalia) (esindajad: advokaadid C. Mereu, P. Sellar ja S. Abdel-Qader)

Kostja: Euroopa Kemikaaliamet

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja ECHA-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja ECHA-lt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas hagis palub hageja, et tühistataks Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) apellatsiooninõukogu 9. veebruari 2021. aasta otsus, millega jäeti muutmata ECHA otsus nõuda aine heksahüdro-4-metüülftaalanhüdriid hindamise raames täiendavaid katseid (juhtum A-015-2019) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006 (1) („REACH määrus“) artiklile 40. Oma nõude põhjendamiseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt rikkus apellatsiooninõukogu õigusnormi ECHA 4. septembri 2019. aasta otsuse TPE-D-2114483466-38-01/F aine heksahüdro-4-metüülftaalanhüdriid katsetamisettepaneku kohta (EC number 243-072-0 ja CAS number 19438-60-9) („4-MHHPA“) õiguspärasuse läbivaatamisel; |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt rikkus apellatsiooninõukogu õigusnormi ECHA 4. septembri 2019. aasta otsuse TPE-D-2114483466-38-01/F aine heksahüdro-4-metüülftaalanhüdriid katsetamisettepaneku kohta (EC number 243-072-0 ja CAS number 19438-60-9) („4-MHHPA“) õiguspärasuse läbivaatamisel;

| 2. | Teise väite kohaselt rikkus apellatsiooninõukogu õigusnormi järeldades, et katsetamisettepaneku läbivaatamine on sama, mis vastavuse kontrolli läbivaatamine; |
| --- | --- |

2.

Teise väite kohaselt rikkus apellatsiooninõukogu õigusnormi järeldades, et katsetamisettepaneku läbivaatamine on sama, mis vastavuse kontrolli läbivaatamine;

| 3. | Kolmanda väite kohaselt ei kohaldanud apellatsiooninõukogu õiguslikke kriteeriume ega võtnud arvesse hageja argumente, pööras ümber tõendamiskoormise seoses REACH määruse X lisa punkti 8.7.3. veeru 2 nõuetega ega arvestanud hageja argumentidega seoses dokumendi „WHO Concise International Chemical Assessment Document 75“ järeldustega; |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väite kohaselt ei kohaldanud apellatsiooninõukogu õiguslikke kriteeriume ega võtnud arvesse hageja argumente, pööras ümber tõendamiskoormise seoses REACH määruse X lisa punkti 8.7.3. veeru 2 nõuetega ega arvestanud hageja argumentidega seoses dokumendi „WHO Concise International Chemical Assessment Document 75“ järeldustega;

| 4. | Neljanda väite kohaselt rikkus apellatsiooninõukogu REACH määruse artikleid 91–93 või kohaldas neid vääralt; |
| --- | --- |

4.

Neljanda väite kohaselt rikkus apellatsiooninõukogu REACH määruse artikleid 91–93 või kohaldas neid vääralt;

| 5. | Viienda väite kohaselt ei vastanud apellatsiooninõukogu hageja etteheidele seoses ELTL artikli 13, REACH määruse artikli 25 ning loomakaitse, proportsionaalsuse ja hea halduse põhimõtete rikkumisega. |
| --- | --- |

5.

Viienda väite kohaselt ei vastanud apellatsiooninõukogu hageja etteheidele seoses ELTL artikli 13, REACH määruse artikli 25 ning loomakaitse, proportsionaalsuse ja hea halduse põhimõtete rikkumisega.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT 2006, L 396, lk 1).

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/33

---

16. aprillil 2021 esitatud hagi – Dorit versus EUIPO – Erwin Suter (DORIT)

(Kohtuasi T-208/21)

(2021/C 228/45)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Dorit-DFT Fleischereimaschinen GmbH (Ellwangen, Saksamaa) (esindaja: advokaat E. Strauß)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Erwin Suter AG, Maschinenfabrik Retus (Kölliken, Šveits)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: sõnamärgi DORIT ELi nimetav rahvusvaheline registreering – rahvusvaheline registreering nr 878 792

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 9. veebruari 2021. aasta otsus asjas R 127/2020-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | muuta vaidlustatud otsus ja rahuldada vaidlustatud kaubamärgi tühistamise taotlus; |
| --- | --- |

—

muuta vaidlustatud otsus ja rahuldada vaidlustatud kaubamärgi tühistamise taotlus;

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista EUIPO menetlustes tekkinud kulud ja vajaduse korral käesolevas menetluses tekkinud kohtukulud välja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt. |
| --- | --- |

—

mõista EUIPO menetlustes tekkinud kulud ja vajaduse korral käesolevas menetluses tekkinud kohtukulud välja apellatsioonikoja menetluse teiselt poolelt.

Väide

| — | Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkti c koostoimes artikli 8 lõikega4. |
| --- | --- |

—

Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkti c koostoimes artikli 8 lõikega4.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/34

---

19. aprillil 2021 esitatud hagi – Vintae Luxury Wine Specialists versus EUIPO – R. Lopez de Heredia Viña Tondonia (LOPEZ DE HARO)

(Kohtuasi T-210/21)

(2021/C 228/46)

Hagiavalduse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Vintae Luxury Wine Specialists SLU (Logroño, Hispaania) (esindajad: advokaadid L. Broschat García ja L. Polo Flores)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: R. Lopez de Heredia Viña Tondonia SA (Haro, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi LOPEZ DE HARO taotlus – registreerimistaotlus nr 17 909 326

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 16. veebruari 2021. aasta otsus asjas R 1741/2020-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | registreerida ELi kujutismärk nr 17 909 326, LÓPEZ DE HARO kaupadele klassis 33; |
| --- | --- |

—

registreerida ELi kujutismärk nr 17 909 326, LÓPEZ DE HARO kaupadele klassis 33;

| — | mõista kohtukulud välja poolelt, kes käesolevale hagile vastu vaidleb. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja poolelt, kes käesolevale hagile vastu vaidleb.

Väide

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/35

---

16. aprillil 2021 esitatud hagi – Mlékárna Hlinsko versus komisjon

(Kohtuasi T-213/21)

(2021/C 228/47)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Mlékárna Hlinsko a.s. (Hlinsko, Tšehhi Vabariik) (esindajad: advokaadid S. Sobolová ja O. Billard)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada keeld toetuste andmiseks, mis on kehtestatud kostja 22. oktoobri 2020. aasta kirjaga ARES (2020) 5759350; |
| --- | --- |

—

tühistada keeld toetuste andmiseks, mis on kehtestatud kostja 22. oktoobri 2020. aasta kirjaga ARES (2020) 5759350;

| — | mõista hageja kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et kostja on rikkunud hageja põhiõigusi nii otse kui kaudselt, kuna hagejal ei ole kunagi olnud võimalust kasutada oma õigust olla ära kuulatud uurimise käigus, mille tulemusena võeti vastu vaidlustatud meede. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et kostja on rikkunud hageja põhiõigusi nii otse kui kaudselt, kuna hagejal ei ole kunagi olnud võimalust kasutada oma õigust olla ära kuulatud uurimise käigus, mille tulemusena võeti vastu vaidlustatud meede.

| 2. | Teine väide, et kostjal ei olnud pädevust auditeerida konkreetseid toetusi ja otsustada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetuste konkreetsete toetustaotluste üle, kuna kostjal on õigus üksnes analüüsida liikmesriikide rakendatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide üldist kooskõla, kuid tal ei ole pädevust viia läbi üksikasjalikku auditit ja otsustada üksikute ettevõtjate esitatud toetustaotluste üle. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et kostjal ei olnud pädevust auditeerida konkreetseid toetusi ja otsustada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetuste konkreetsete toetustaotluste üle, kuna kostjal on õigus üksnes analüüsida liikmesriikide rakendatud juhtimis- ja kontrollisüsteemide üldist kooskõla, kuid tal ei ole pädevust viia läbi üksikasjalikku auditit ja otsustada üksikute ettevõtjate esitatud toetustaotluste üle.

| 3. | Kolmas väide, et kostjal puudus pädevus tõlgendada liikmesriikide riigisisest õigust, kuna tema pädevus on kitsalt piiratud Euroopa Liidu lepingu artiklites 5 ja 13 ette nähtud pädevuse andmise põhimõttega, kusjuures igasugust kõrvalekaldumist sellest põhimõttest tuleb hinnata kitsalt, ning pädevuse andmise põhimõte koostoimes aluslepingu sätetega tähendab selgelt, et kostjal ei ole pädevust liikmesriikide riigisisest õigust kohaldada. Igal juhul ei saa selle Tšehhi seaduse sätteid, millele kostja tugines, analüüsida määruse nr 1303/2013 (1) alusel, mis on selle auditeerimismenetluse õiguslik alus, mille tulemusel võeti vastu vaidlustatud meede. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et kostjal puudus pädevus tõlgendada liikmesriikide riigisisest õigust, kuna tema pädevus on kitsalt piiratud Euroopa Liidu lepingu artiklites 5 ja 13 ette nähtud pädevuse andmise põhimõttega, kusjuures igasugust kõrvalekaldumist sellest põhimõttest tuleb hinnata kitsalt, ning pädevuse andmise põhimõte koostoimes aluslepingu sätetega tähendab selgelt, et kostjal ei ole pädevust liikmesriikide riigisisest õigust kohaldada. Igal juhul ei saa selle Tšehhi seaduse sätteid, millele kostja tugines, analüüsida määruse nr 1303/2013 (1) alusel, mis on selle auditeerimismenetluse õiguslik alus, mille tulemusel võeti vastu vaidlustatud meede.

| 4. | Neljas väide, et kostja ei ole tõendanud Tšehhi seaduse sisu ning tõlgendas ja kohaldas seda vääralt. Selle asemel, et tõendada Tšehhi seaduse sisu, mida on nõutud Euroopa Kohtu praktikas, tõlgendas kostja Tšehhi seadust ilmselgelt vääralt, eelkõige huvide konflikti seaduse (2) 4. osa, eirates tahtlikult Tšehhi kohtute praktikat ning samuti Tšehhi ametiasutuste lõplikku, siduvat ja täidetavat otsust, mis puudutab auditeerimismenetlust, mille tulemusel võeti vastu vaidlustatud meede. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et kostja ei ole tõendanud Tšehhi seaduse sisu ning tõlgendas ja kohaldas seda vääralt. Selle asemel, et tõendada Tšehhi seaduse sisu, mida on nõutud Euroopa Kohtu praktikas, tõlgendas kostja Tšehhi seadust ilmselgelt vääralt, eelkõige huvide konflikti seaduse (2) 4. osa, eirates tahtlikult Tšehhi kohtute praktikat ning samuti Tšehhi ametiasutuste lõplikku, siduvat ja täidetavat otsust, mis puudutab auditeerimismenetlust, mille tulemusel võeti vastu vaidlustatud meede.

| 5. | Viies väide, et kostja tõlgendas ja kohaldas samuti vääralt liidu õigust, kuna ta jõudis ekslikult järeldusele, et on rikutud finantsmääruse (3) artiklit 6, ning ta ei analüüsinud Tšehhi norme huvide konfliktide kohta, mis on vastuolus liidu õiguse aluspõhimõtetega. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et kostja tõlgendas ja kohaldas samuti vääralt liidu õigust, kuna ta jõudis ekslikult järeldusele, et on rikutud finantsmääruse (3) artiklit 6, ning ta ei analüüsinud Tšehhi norme huvide konfliktide kohta, mis on vastuolus liidu õiguse aluspõhimõtetega.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT 2013, L 347, lk 320).

(2)  Muudetud redaktsioonis Tšehhi seadus nr 159/2006 huvide konflikti kohta.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT 2018, L 193, lk 1).

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/36

---

20. aprillil 2021 esitatud hagi – SB versus eu-LISA

(Kohtuasi T-217/21)

(2021/C 228/48)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: SB (esindaja: advokaat H. Tagaras)

Kostja: Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | rahuldada hagi; |
| --- | --- |

—

rahuldada hagi;

| — | tühistada vaidlustatud aktid; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud aktid;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ameti (eu-LISA) 3. augusti 2020. aasta otsuse, millega hageja katseaja lõppedes teenistusest vabastati, peale esitatud hagi põhjenduseks kuus väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust, kuna katseaja aruanne ei sisalda ühtegi konkreetset fakti ja piirdub vaid abstraktsete hinnangutega, mille põhjendamiseks ei ole esitatud ühtegi fakti ega viidet hageja väidetava suutmatuse kohta oma eesmärke saavutada. Samuti heidab hageja teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusele ette, et viimane allkirjastas katseaja aruande, kuid ei täpsustanud, milliseid aruande koostajate hinnanguid nad arvesse võtsid. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust, kuna katseaja aruanne ei sisalda ühtegi konkreetset fakti ja piirdub vaid abstraktsete hinnangutega, mille põhjendamiseks ei ole esitatud ühtegi fakti ega viidet hageja väidetava suutmatuse kohta oma eesmärke saavutada. Samuti heidab hageja teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusele ette, et viimane allkirjastas katseaja aruande, kuid ei täpsustanud, milliseid aruande koostajate hinnanguid nad arvesse võtsid.

| 2. | Teise väite kohaselt on rikutud katseaja „tavapärastes tingimustes“ läbimise nõuet, kuivõrd hagejale heidetakse ette tööülesannete – mida talle kunagi ei määratud – mittenõuetekohast täitmist ja inglise keele ebapiisavat oskust, ehkki hageja keelesoskust kontrolliti kaks korda enne töölevõtmist. |
| --- | --- |

2.

Teise väite kohaselt on rikutud katseaja „tavapärastes tingimustes“ läbimise nõuet, kuivõrd hagejale heidetakse ette tööülesannete – mida talle kunagi ei määratud – mittenõuetekohast täitmist ja inglise keele ebapiisavat oskust, ehkki hageja keelesoskust kontrolliti kaks korda enne töölevõtmist.

| 3. | Kolmanda väite kohaselt on rikutud õigust olla ära kuulatud, kuna hagejal ei lubatud esitada märkusi katseaja hindajaga peetud ametliku vestluse kokkuvõtte kohta ning teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus kutsus teda ärakuulamisele alles pärast seda, kui hageja oli teenistusest vabastamise otsusest teada saanud. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väite kohaselt on rikutud õigust olla ära kuulatud, kuna hagejal ei lubatud esitada märkusi katseaja hindajaga peetud ametliku vestluse kokkuvõtte kohta ning teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus kutsus teda ärakuulamisele alles pärast seda, kui hageja oli teenistusest vabastamise otsusest teada saanud.

| 4. | Neljanda väite kohaselt on rikutud menetlusnorme, mis seisneb muu hulgas selles, et katseaja aruannet ei koostatud tähtajaks, et hindamise ametlikul vestlusel osales isik, kes ei oleks pidanud seal olema, et hageja vahetu ülemusega ei konsulteeritud ning et katseaja aruandes puudusid igasugused viited hagejale katseajal uute eesmärkide määramise kohta. |
| --- | --- |

4.

Neljanda väite kohaselt on rikutud menetlusnorme, mis seisneb muu hulgas selles, et katseaja aruannet ei koostatud tähtajaks, et hindamise ametlikul vestlusel osales isik, kes ei oleks pidanud seal olema, et hageja vahetu ülemusega ei konsulteeritud ning et katseaja aruandes puudusid igasugused viited hagejale katseajal uute eesmärkide määramise kohta.

| 5. | Viienda väite kohaselt on rikutud hoolitsemiskohustust ja muude teenistujate teenistustingimuste artiklit 84, kuna hagejat innustati tegema katseaja lõpus suuri edusamme, et teda saaks alaliselt ametisse määrata, ning teatati seejärel, et edusammud tehti liiga hilja, kuigi administratsioon ise viivitas menetluse alustamisega. Sellega seoses heidab hageja kostjale ette, et kuna kostja jättis katseaja pikendamata, ei olnud võimalik „mõõta“ tema edusamme, võttes arvesse ka tervishoiukriisist tingitud piiranguid. |
| --- | --- |

5.

Viienda väite kohaselt on rikutud hoolitsemiskohustust ja muude teenistujate teenistustingimuste artiklit 84, kuna hagejat innustati tegema katseaja lõpus suuri edusamme, et teda saaks alaliselt ametisse määrata, ning teatati seejärel, et edusammud tehti liiga hilja, kuigi administratsioon ise viivitas menetluse alustamisega. Sellega seoses heidab hageja kostjale ette, et kuna kostja jättis katseaja pikendamata, ei olnud võimalik „mõõta“ tema edusamme, võttes arvesse ka tervishoiukriisist tingitud piiranguid.

| 6. | Kuuenda väite kohaselt on tehtud ilmne hindamisviga ja rikutud hea halduse põhimõtet eespool toodud põhjustel. |
| --- | --- |

6.

Kuuenda väite kohaselt on tehtud ilmne hindamisviga ja rikutud hea halduse põhimõtet eespool toodud põhjustel.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/37

---

23. aprillil 2021 esitatud hagi – Agora Invest versus EUIPO – Transportes Maquinaria y Obras (TRAMOSA)

(Kohtuasi T-219/21)

(2021/C 228/49)

Hagiavalduse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Agora Invest, SA (Barcelona, Hispaania) (esindaja: advokaat A. Alejos Cutuli)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Transportes Maquinaria y Obras, SA (Madrid, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi TRAMOSA taotlus – registreerimistaotlus nr 17 236 531

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 16. veebruari 2021. aasta otsus asjas R 566/2020-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | lükata tagasi ELi kaubamärgi registreerimise taotlusele nr 17 236 531 esitatud vastulause B 3 029 199; |
| --- | --- |

—

lükata tagasi ELi kaubamärgi registreerimise taotlusele nr 17 236 531 esitatud vastulause B 3 029 199;

| — | rahuldada ELi kujutismärgi registreerimise taotlus nr 17 236 531 TRAMOSA; |
| --- | --- |

—

rahuldada ELi kujutismärgi registreerimise taotlus nr 17 236 531 TRAMOSA;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väide

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/38

---

25. aprillil 2021 esitatud hagi – Itaalia versus komisjon

(Kohtuasi T-221/21)

(2021/C 228/50)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Itaalia Vabariik (esindajad: G. Palmieri, avvocati dello Stato G. Rocchitta, C. Gerardis ja E. Feola)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 17. veebruari 2021. aasta rakendusotsus 2021/261 osas, milles kohaldatakse Itaalia suhtes finantskorrektsioone seoses audititega AA/2017/013 (pindalatoetused – kõik tootjaorganisatsioonid – eelarveaasta 2018 – 67 368 272,99 eurot) ja CEB/2018/057 (eelarveaasta 2017 ja hilinenud maksmine – kõik tootjaorganisatsioonid – netosumma 74 978 660,98 eurot – brutosumma 75 696 497,283 eurot); |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 17. veebruari 2021. aasta rakendusotsus 2021/261 osas, milles kohaldatakse Itaalia suhtes finantskorrektsioone seoses audititega AA/2017/013 (pindalatoetused – kõik tootjaorganisatsioonid – eelarveaasta 2018 – 67 368 272,99 eurot) ja CEB/2018/057 (eelarveaasta 2017 ja hilinenud maksmine – kõik tootjaorganisatsioonid – netosumma 74 978 660,98 eurot – brutosumma 75 696 497,283 eurot);

| — | teise võimalusena tühistada sama otsus osas, milles ühekordse korrektsiooni asemel, mille suuruseks AGEA määras 27 848 824,26 eurot, kohaldatakse kindlamääralist korrektsiooni 67 368 272,99 eurot seoses auditiga AA/2017/013 (pindalatoetused – kõik tootjaorganisatsioonid – eelarveaasta 2018 – 67 368 272,99 eurot); |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada sama otsus osas, milles ühekordse korrektsiooni asemel, mille suuruseks AGEA määras 27 848 824,26 eurot, kohaldatakse kindlamääralist korrektsiooni 67 368 272,99 eurot seoses auditiga AA/2017/013 (pindalatoetused – kõik tootjaorganisatsioonid – eelarveaasta 2018 – 67 368 272,99 eurot);

| — | igal juhul mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| — | Esimene väide seoses pindalatoetusi puudutava auditiga AA/2017/013, et rikuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT 2013, L 347, lk 608), artikli 4 punkti h, arvestades mõiste „püsirohumaa“ määratlust, mis on riigisiseses õiguses kehtestatud ministri 18. novembri 2014. aasta määruse alusel. |
| --- | --- |

—

Esimene väide seoses pindalatoetusi puudutava auditiga AA/2017/013, et rikuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT 2013, L 347, lk 608), artikli 4 punkti h, arvestades mõiste „püsirohumaa“ määratlust, mis on riigisiseses õiguses kehtestatud ministri 18. novembri 2014. aasta määruse alusel.

| — | Teine väide seoses auditiga AA/2017/013, et rikuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT 2013, L 347, lk 549), artikli 52 lõiget 2 ning komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 907/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 makse- ja muude asutuste finantsjuhtimise, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise, tagatiste ja euro kasutamise osas (ELT 2014, L 255, lk 18), artikli 12 lõikeid 2 ja 6, kuna kohaldati kindlat määra, kuigi tegeliku riski liidu eelarvele saab välja arvutada. |
| --- | --- |

—

Teine väide seoses auditiga AA/2017/013, et rikuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT 2013, L 347, lk 549), artikli 52 lõiget 2 ning komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 907/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 makse- ja muude asutuste finantsjuhtimise, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise, tagatiste ja euro kasutamise osas (ELT 2014, L 255, lk 18), artikli 12 lõikeid 2 ja 6, kuna kohaldati kindlat määra, kuigi tegeliku riski liidu eelarvele saab välja arvutada.

| — | Kolmas väide seoses auditiga AA/2017/013 käsitleb ELTL artikli 296 lõike 2 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 rikkumist, kuna kohaldati „ebaproportsionaalse jõupingutuse“ üldist klauslit, mille alusel põhjendati kindlamääralist finantskorrektsiooni. |
| --- | --- |

—

Kolmas väide seoses auditiga AA/2017/013 käsitleb ELTL artikli 296 lõike 2 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 rikkumist, kuna kohaldati „ebaproportsionaalse jõupingutuse“ üldist klauslit, mille alusel põhjendati kindlamääralist finantskorrektsiooni.

| — | Neljas väide seoses hilist maksmist puudutava auditiga CEB/2018/057, et rikuti määruse (EL) nr 907/2014 artikli 5 lõiget 4, võttes arvesse hinnangulist hilinemist maksetega, millele viidatakse 2015. aasta ühtses taotluses, kuigi esinesid „erandlikud haldustingimused“ seoses reformi PAC 2015 – 2020 kohaldamisega. |
| --- | --- |

—

Neljas väide seoses hilist maksmist puudutava auditiga CEB/2018/057, et rikuti määruse (EL) nr 907/2014 artikli 5 lõiget 4, võttes arvesse hinnangulist hilinemist maksetega, millele viidatakse 2015. aasta ühtses taotluses, kuigi esinesid „erandlikud haldustingimused“ seoses reformi PAC 2015 – 2020 kohaldamisega.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/39

---

26. aprillil 2021 esitatud hagi – Shopify versus EUIPO – Rossi jt (Shoppi)

(Kohtuasi T-222/21)

(2021/C 228/51)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Shopify Inc. (Ottawa, Ontario, Kanada) (esindajad: advokaadid S. Völker ja M. Pemsel)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teised menetluspooled apellatsioonikojas: Massimo Carlo Alberto Rossi (Fiano, Itaalia), Salvatore Vacante (Berliin, Saksamaa), Shoppi Ltd (London, Ühendkuningriik)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teised pooled

Vaidlusalune kaubamärk: tumesinist, sinist, valget, punast ja oranži värvi ELi kujutismärk – ELi kaubamärk nr 16 684 797

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 18. veebruari 2021. aasta otsus asjas R 785/2020-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | jätta rahuldamata EUIPO teises apellatsioonikojas toimunud menetluse teiste poolte kaebus tühistamisosakonna 6. veebruari 2020. aasta otsuse (kehtetuks tunnistamise menetlus 000034203 C) peale; |
| --- | --- |

—

jätta rahuldamata EUIPO teises apellatsioonikojas toimunud menetluse teiste poolte kaebus tühistamisosakonna 6. veebruari 2020. aasta otsuse (kehtetuks tunnistamise menetlus 000034203 C) peale;

| — | mõista kohtukulud ja apellatsioonikoja menetluse kulud välja EUIPO-lt ja EUIPO teises apellatsioonikojas toimunud menetluse teistelt pooltelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud ja apellatsioonikoja menetluse kulud välja EUIPO-lt ja EUIPO teises apellatsioonikojas toimunud menetluse teistelt pooltelt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli60 lõike 1 punkti a rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli60 lõike 1 punkti a rikkumine.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/40

---

27. aprillil 2021 esitatud hagi – PepsiCo versus EUIPO (Smartfood)

(Kohtuasi T-224/21)

(2021/C 228/52)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: PepsiCo, Inc. (Raleigh, Põhja-Carolina, Ameerika Ühendriigid) (esindajad: advokaadid V. von Bomhard ja J. Fuhrmann)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: värvilise ELi kujutismärgi Smartfood taotlus – registreerimistaotlus nr 18 170 180

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 12. veebruari 2021. aasta otsus asjas R 1947/2020-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista hageja kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine.

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/40

---

27. aprillil 2021 esitatud hagi – Ryanair versus komisjon

(Kohtuasi T-225/21)

(2021/C 228/53)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Ryanair DAC (Swords, Iirimaa) (esindajad: advokaadid E. Vahida, F-C. Laprévote, S. Rating, V. Blanc ja I. Metaxas-Maranghidis)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada kostja 4. septembri 2020. aasta otsus riigiabi asjas SA.58114 (2020/N) – Itaalia – COVID-19 abi Alitaliale (1); ja |
| --- | --- |

—

tühistada kostja 4. septembri 2020. aasta otsus riigiabi asjas SA.58114 (2020/N) – Itaalia – COVID-19 abi Alitaliale (1); ja

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et kostja kuritarvitas võimu ja kohaldas vääralt ELTL artikli 107 lõike 2 punkti b, eelistades riigiabi läbivaatamist ja külmutades uurimise ebaseadusliku päästmisabi kohta, mida anti Alitaliale aastatel 2017 ja 2019. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et kostja kuritarvitas võimu ja kohaldas vääralt ELTL artikli 107 lõike 2 punkti b, eelistades riigiabi läbivaatamist ja külmutades uurimise ebaseadusliku päästmisabi kohta, mida anti Alitaliale aastatel 2017 ja 2019.

| 2. | Teine väide, et kostja kohaldas vääralt ELTL artikli 107 lõike 2 punkti b ja tegi ilmseid hindamisvigu, kui ta kontrollis abi proportsionaalsust võrreldes COVID-19 kriisist põhjustatud kahjuga. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et kostja kohaldas vääralt ELTL artikli 107 lõike 2 punkti b ja tegi ilmseid hindamisvigu, kui ta kontrollis abi proportsionaalsust võrreldes COVID-19 kriisist põhjustatud kahjuga.

| 3. | Kolmas väide, et kostja rikkus ELTL erisätteid ja liidu õiguse üldpõhimõtteid, millele tugineb liidus lennutranspordi turu liberaliseerimine alates 1980ndate lõpust (st diskrimineerimiskeeld, teenuste osutamise vabadus – mida kohaldatakse lennutranspordile määrusega 1008/2008 (2) – ja asutamisvabadus). |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et kostja rikkus ELTL erisätteid ja liidu õiguse üldpõhimõtteid, millele tugineb liidus lennutranspordi turu liberaliseerimine alates 1980ndate lõpust (st diskrimineerimiskeeld, teenuste osutamise vabadus – mida kohaldatakse lennutranspordile määrusega 1008/2008 (2) – ja asutamisvabadus).

| 4. | Neljas väide, et vaatamata tõsistele raskustele ei algatanud kostja ametlikku uurimismenetlust ning rikkus hageja menetlusõigusi. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et vaatamata tõsistele raskustele ei algatanud kostja ametlikku uurimismenetlust ning rikkus hageja menetlusõigusi.

| 5. | Viies väide, et kostja rikkus oma põhjendamiskohustust. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et kostja rikkus oma põhjendamiskohustust.

---

(1)  ELT 2021, C 41, lk 6.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastamine) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT 2008, L 293, lk 3).

---

| 14.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/41

---

27. aprillil 2021 esitatud hagi – Retail Royalty versus EUIPO – Fashion Energy (kotka kujutis)

(Kohtuasi T-226/21)

(2021/C 228/54)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Retail Royalty Co. (Las Vegas, Nevada, Ameerika Ühendriigid) (esindajad: advokaadid J. Bogatz ja Y. Stone)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Fashion Energy Srl (Milano, Itaalia)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärk (kotka kujutis) – ELi kaubamärk nr 5 066 113

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 10. veebruari 2021. aasta otsus asjas R 2813/2019-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista hageja kohtukulud välja EUIPO-lt ja teiselt menetluspoolelt EUIPO apellatsioonikojas. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja EUIPO-lt ja teiselt menetluspoolelt EUIPO apellatsioonikojas.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a, artikli 58 lõike 2 ja artikli 18 lõike 1 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/625 artikli 19 lõike 1 rikkumine, arvestades selle määruse artikli 10 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkti a, artikli 58 lõike 2 ja artikli 18 lõike 1 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/625 artikli 19 lõike 1 rikkumine, arvestades selle määruse artikli 10 lõiget 3;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 94 lõike 1 rikkumine.

---