# Euroopa Liidu C 220/9. j

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 220 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik9. juuni 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 220

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik9. juuni 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 559. istungjärk – Interactio, 24.3.2021–25.3.2021 |
| 2021/C 220/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kaugtööga seotud probleemid: tööaja korraldus, töö- ja eraelu tasakaal ja õigus olla mittekättesaadav (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel) | 1 |
| 2021/C 220/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kaugtöö ja sooline võrdõiguslikkus – tingimused, et kaugtöö ei süvendaks tasustamata hooldus- ja majapidamistööde ebavõrdset jaotumist naiste ja meeste vahel ning et see hoogustaks soolist võrdõiguslikkust(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel) | 13 |
| 2021/C 220/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühtne Euroopa raudteepiirkond(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel) | 26 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 559. istungjärk – Interactio, 24.3.2021–25.3.2021

Interactio

2021/C 220/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kaugtööga seotud probleemid: tööaja korraldus, töö- ja eraelu tasakaal ja õigus olla mittekättesaadav (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel)

1

2021/C 220/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kaugtöö ja sooline võrdõiguslikkus – tingimused, et kaugtöö ei süvendaks tasustamata hooldus- ja majapidamistööde ebavõrdset jaotumist naiste ja meeste vahel ning et see hoogustaks soolist võrdõiguslikkust(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel)

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel)

13

2021/C 220/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühtne Euroopa raudteepiirkond(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel)

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel)

26

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 559. istungjärk – Interactio, 24.3.2021–25.3.2021 |
| 2021/C 220/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Energialiidu olukorda käsitlev 2020. aasta aruanne, mis on ette nähtud energialiidu ja kliimameetmete juhtimist käsitleva määrusega (EL) 2018/1999(COM(2020) 950 final) ning Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kogu ELi hõlmav hinnang lõimitud riiklikele energia- ja kliimakavadele. Rohepöörde ja majanduse taastumise edendamine lõimitud energia- ja kliimakavade kaudu(COM(2020) 564 final) | 38 |
| 2021/C 220/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta(COM(2020) 663 final) | 47 |
| 2021/C 220/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013(COM(2020) 824 final – 2020/0360 (COD)) | 51 |
| 2021/C 220/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Tegevuskava, et viia tolliliit järgmisele tasemele(COM(2020) 581 final) | 56 |
| 2021/C 220/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond ja muudetakse määrust (EL) nr 952/2013(COM(2020) 673 final – 2020/306 (COD)) | 62 |
| 2021/C 220/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2020. aasta aruanne tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta. Tulevikusuundade strateegiline analüüs – kurss Euroopa toimetulekuvõime suurendamisele(COM(2020) 493 final) | 67 |
| 2021/C 220/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele ELi digirahanduse strateegia kohta(COM(2020) 592 final) | 72 |
| 2021/C 220/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks(COM(2020) 628 final) | 79 |
| 2021/C 220/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse ühenduse sordikaitse tähtaja pikendamist spargli, lillesibulate, viljapuude ja -põõsaste ning ilupuude ja -põõsaste puhul(COM(2020) 36 final – 2021/0019 (COD)) | 86 |
| 2021/C 220/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2017/2397 kolmandate riikide tunnistuste tunnustamisega seotud üleminekumeetmete osas(COM(2021) 71 final – 2021/0039 (COD)) | 87 |
| 2021/C 220/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks(COM(2020) 57 final)Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks(COM(2020) 641 final) ning Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 2020. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta(COM(2020) 660 final) | 88 |
| 2021/C 220/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Keskpangale Viivislaenude probleemi lahendamine COVID-19 pandeemia tagajärgede kontekstis(COM(2020) 822 final) | 98 |
| 2021/C 220/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus(COM (2020) 682 final – 2020/310 (COD)) | 106 |
| 2021/C 220/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole(COM(2020) 474 final) | 118 |
| 2021/C 220/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Patareide ja akude säästvuse nõuded ELis(COM(2020) 798 final – 2020/353 (COD)) | 128 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 559. istungjärk – Interactio, 24.3.2021–25.3.2021

Interactio

2021/C 220/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Energialiidu olukorda käsitlev 2020. aasta aruanne, mis on ette nähtud energialiidu ja kliimameetmete juhtimist käsitleva määrusega (EL) 2018/1999(COM(2020) 950 final) ning Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kogu ELi hõlmav hinnang lõimitud riiklikele energia- ja kliimakavadele. Rohepöörde ja majanduse taastumise edendamine lõimitud energia- ja kliimakavade kaudu(COM(2020) 564 final)

(COM(2020) 950 final)

(COM(2020) 564 final)

38

2021/C 220/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta(COM(2020) 663 final)

(COM(2020) 663 final)

47

2021/C 220/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013(COM(2020) 824 final – 2020/0360 (COD))

(COM(2020) 824 final – 2020/0360 (COD))

51

2021/C 220/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Tegevuskava, et viia tolliliit järgmisele tasemele(COM(2020) 581 final)

(COM(2020) 581 final)

56

2021/C 220/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond ja muudetakse määrust (EL) nr 952/2013(COM(2020) 673 final – 2020/306 (COD))

(COM(2020) 673 final – 2020/306 (COD))

62

2021/C 220/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2020. aasta aruanne tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta. Tulevikusuundade strateegiline analüüs – kurss Euroopa toimetulekuvõime suurendamisele(COM(2020) 493 final)

(COM(2020) 493 final)

67

2021/C 220/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele ELi digirahanduse strateegia kohta(COM(2020) 592 final)

(COM(2020) 592 final)

72

2021/C 220/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks(COM(2020) 628 final)

(COM(2020) 628 final)

79

2021/C 220/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse ühenduse sordikaitse tähtaja pikendamist spargli, lillesibulate, viljapuude ja -põõsaste ning ilupuude ja -põõsaste puhul(COM(2020) 36 final – 2021/0019 (COD))

(COM(2020) 36 final – 2021/0019 (COD))

86

2021/C 220/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2017/2397 kolmandate riikide tunnistuste tunnustamisega seotud üleminekumeetmete osas(COM(2021) 71 final – 2021/0039 (COD))

(COM(2021) 71 final – 2021/0039 (COD))

87

2021/C 220/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks(COM(2020) 57 final)Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks(COM(2020) 641 final) ning Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele 2020. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta(COM(2020) 660 final)

(COM(2020) 57 final)

(COM(2020) 641 final)

(COM(2020) 660 final)

88

2021/C 220/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Keskpangale Viivislaenude probleemi lahendamine COVID-19 pandeemia tagajärgede kontekstis(COM(2020) 822 final)

(COM(2020) 822 final)

98

2021/C 220/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus(COM (2020) 682 final – 2020/310 (COD))

(COM (2020) 682 final – 2020/310 (COD))

106

2021/C 220/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole(COM(2020) 474 final)

(COM(2020) 474 final)

118

2021/C 220/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Patareide ja akude säästvuse nõuded ELis(COM(2020) 798 final – 2020/353 (COD))

(COM(2020) 798 final – 2020/353 (COD))

128

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 559. istungjärk – Interactio, 24.3.2021–25.3.2021

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kaugtööga seotud probleemid: tööaja korraldus, töö- ja eraelu tasakaal ja õigus olla mittekättesaadav“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel)

(2021/C 220/01)

| Raportöör: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Raportöör:

Carlos Manuel TRINDADE

| Nõukogu eesistujariigi Portugali taotlus | 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 11.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 221/15/20 |

Nõukogu eesistujariigi Portugali taotlus

26.10.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

11.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

221/15/20

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnistab, et kaugtöö on aidanud COVID-19 pandeemia ajal kaasa majanduse käimashoidmisele ja töökohtade kaitsmisele eri liikmesriikides, piirates majandustegevuse vähenemist. Euroopas on hakanud kodust töötama mitu miljonit töötajat ja Eurofoundi hinnangul moodustavad nad kõigist töötajatest ligikaudu 40 %. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kui vaadata Euroopa pandeemiaeelset seisu, on näha, et Euroopas harrastatakse kaugtööd palju väiksemal määral kui USAs või Jaapanis (kaugtöötajate osakaal kõigist töötajatest oli Euroopas enam kui kaks korda väiksem). Teisalt on pandeemia kiirendanud kaugtööle üleminekut ning kaugtööst sai haiguse vastu võitlemisel asendamatu tegur. See tähendab, et ettevõtted, töötajad ja ühiskond tervikuna seisavad silmitsi suurte raskustega. Loomulikult on sellest pandeemiast palju õppida, et suurendada võimalusi ja kõrvaldada kaugtööga seotud riskid. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sellega seoses kiidab komitee Euroopa sotsiaalpartnerite ettenägelikkust, mida väljendati 2002. aasta raamlepingus kaugtöö kohta. Komitee kutsub liikmesriikide sotsiaalpartnereid üles jätkama sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi ning määrama kindlaks igale liikmesriigile ja iga sektori olukorrale kohandatud eeskirjad ja toimingud. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee hinnangul tuleks leida lahendused, milles võetakse arvesse majanduse digiüleminekut, kestlikumat arengut ja ebavõrdsuse vähendamist. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles jälgima kaugtööd käsitleva 2002. aasta raamlepingu ja digiüleminekut käsitleva 2020. aasta raamlepingu rakendamist. Pandeemiast saadud kogemuste põhjal võiks ELis ja liikmesriikides kehtivaid õigusnorme muuta ja uusi vastu võtta, et edendada kaugtöö positiivseid külgi ja kaitsta töötajate põhiõigusi. Komitee märgib, et kaugtöö puhul tuleb pöörata erilist tähelepanu järgmistele aspektidele: tööaja korraldus, terviseohud ja tööohutus, töö- ja eraelu tasakaal, õigus olla mittekättesaadav ning töötajate õiguste tegeliku teostamise võimalikkus kaugtöö kontekstis. Tehnoloogia ja töömeetodite areng kiireneb ning on vaja tagada eeskirjade ja tavade kohandamine tulevikus valitsevate uute tingimustega. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid peavad koos sotsiaalpartneritega tagama sellise kaugtööks sobiva riikliku raamistiku olemasolu, milles on sätestatud reeglid kaugtöö rakendamisest huvitatud ettevõtetele ja töötajatele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub liikmesriike üles võtma üle töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi ja seda nõuetekohaselt rakendama. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee rõhutab, et 2002. ja 2020. aastal Euroopa sotsiaalpartnerite sõlmitud raamlepingutes on esitatud kesksed põhimõtted, mis võimaldavad saada kasu kaugtöö positiivsetest külgedest ja minimeerida selle negatiivseid külgi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee on seisukohal, et õigusaktide põhiülesanne on tagada, et kaugtöö oleks vabatahtlik ja tagasipööratav ning et kaugtöötajatel oleksid samad individuaalsed ja kollektiivsed õigused kui nende ettevõttes kohapeal samaväärset tööd tegevatel töötajatel. Muu hulgas tuleb see tagada töökorralduse puhul, et töökoormus oleks samaväärne. Kaugtöö süsteem peab olema kehtestatud kirjalikult ning vajaduse korral tuleb võtta erimeetmeid, et tagada kaugtöötajate õiguste tegelik teostamine ja teiste töötajatega võrdne kohtlemine, eelkõige töötervishoiu ja -ohutuse küsimustes. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee tunnistab, et enne kaugtöö alustamist on oluline selgelt kindlaks määrata kõik töövahendite, vastutuse ja kuludega seotud küsimused. Komitee hinnangul vastutavad üldjuhul tööandjad kaugtöö jaoks vajalike töövahenditega varustamise, nende paigaldamise ja hooldamise eest. Tööandja peaks otse katma kaugtööga seotud kulud, eelkõige sidekulud (tarbekaubad, mobiiltelefon, internet). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee teeb ettepaneku kehtestada ettevõtjatele kaugtöö puhul asjakohased mehhanismid normtööaja ja ületundide mõõtmiseks kooskõlas ELi ja liikmesriikide õigusaktidega ning riigi, piirkonna, valdkonna või ettevõtte tasandi kollektiivlepingutega. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee hinnangul peavad tööaja kontrollimise ja mõõtmise meetodid selgelt täitma nimetatud eesmärki. Need peavad olema töötajatele teada, ei tohi olla pealetükkivad ega sekkuda töötaja eraellu ning neis tuleb arvestada andmekaitsepõhimõtteid. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee toonitab, et kaugtöötajad ei tohi olla karjäärialaselt ebasoodsamas olukorras, eelkõige karjääri arendamise, täiendusõppe, ettevõtte siseteabe kättesaadavuse, ametiühingusse kuulumise ja ametiühingu esindamise, konkreetsete tööõiguste (töötervishoiuarst, kindlustus jms) ning muude ettevõttes ette nähtud konkreetsete õiguste kättesaadavuse osas. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee arvates peavad Euroopa Komisjon, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) ja OECD alustama ühist protsessi, mis põhineb kaugtöö mõju käsitlevatel uuringutel, et koostada kaugtööd käsitlev ILO konventsioon. Komitee leiab samuti, et inimväärsed kaugtöötingimused peaksid olema ILO inimväärse töö tagamise suuniste ja vastavate riiklike programmide osa. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Kaugtöö kontseptuaalsed aspektid ja kontekst

| 2.1. | Käesolev arvamus annab vastuse küsimustele, mille eesistujariik Portugal tõstatas kaugtööga seotud probleemide kohta – tööaja korraldus, töö- ja eraelu tasakaal ja õigus olla mittekättesaadav – eesmärgiga edendada Euroopa sotsiaalset mudelit. Nende küsimuste hulka kuulub ka sooline perspektiiv, mida käsitletakse eraldi arvamuses (SOC/662) – see on sarnaselt käesolevale arvamusele ettevalmistav arvamus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee hindab ILO ja Eurofoundi saavutusi kaugtöö meetodite ja käsituste vallas, mis võimaldab andmeid Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil võrrelda (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee kasutab käesolevas dokumendis mõistet „kaugtöö“, et viidata palgatöötajate ametialasele tegevusele, mis leiab aset väljaspool ettevõtte ruume ja IKT-vahendite kaudu. Töö tegemise koht ja IKT-vahendite kasutamine on seega kaugtöö kaks põhiaspekti. Komitee tunnistab, et olemas on erinevaid kaugtöö vorme, mis sõltuvad eri riikide õigusnormidest ja tavadest. Käesolevas arvamuses käsitletakse palgatöötajate kaugtööd, mitte füüsilisest isikust ettevõtjate problemaatikat. Seda teemat tuleks tulevikus käsitleda eraldi arvamuses. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kaugtööd on käsitletud poliitikameetmetes, millega soovitakse seda reguleerida. Kuigi Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil puuduvad konkreetselt kaugtööd käsitlevad direktiivid ja õigusnormid, on ELil siiski olemas asjakohaseid õigusakte, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/88/EÜ (2) tööaja korralduse kohta, nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ (3) töötajate töötervishoiu ja tööohutuse kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/1152 (4) läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/1158 (5) töö- ja eraelu tasakaalu kohta. Komitee kutsub liikmesriike üles neid direktiive tõhusalt üle võtma. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Euroopa sotsiaalpartnerid on samuti sellele valdkonnale erilist tähelepanu pööranud. 2002. aastal allkirjastasid sotsiaalpartnerid kaugtööd käsitleva raamlepingu, kuid selle rakendamine on olnud Euroopas ebaühtlane. Selles rõhutatakse paljusid aspekte, eelkõige järgmist: kaugtöö vabatahtlikkus, kaugtöötajate võrdne kohtlemine ettevõtte ruumides samaväärset tööd tegevate töötajatega ning konkreetsed viited töökoormusele, koolitusele ja kollektiivõigustele; tagasipööratavus; asjaolu, et kaugtööle üleminekuga ei kaasne muudatusi töötaja tööhõivestaatuses; kaugtöötaja eraelu puutumatus; andmekaitse ning töötervishoiu- ja ohutuse standardite täitmine. Töötervishoiu ja -ohutuse standardite nõuetekohase kohaldamise kontrollimiseks peab tööandjal, ametiühingul / töötaja esindajatel ja muudel pädevatel asutustel olema riiklike õigusaktide ja kollektiivlepingute piires juurdepääs töökohale. Kui kaugtöötaja töötab kodus, tuleb sellisest juurdepääsust ette teatada ja saada sellele töötaja heakskiit. Kaugtöötajal on õigus taotleda kontrollkäike. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Euroopa sotsiaalpartnerid sõlmisid 2020. aasta juunis samalaadse raamlepingu (sõltumatu kokkulepe) digiülemineku kohta. Selles käsitletakse eeskätt nelja konkreetset valdkonda: digioskused ja töökohakindlus; kättesaadavuse ja mittekättesaadavuse kord; tehisintellekt ja inimkontrolli säilitamine; inimväärikuse tagamine ja järelevalve küsimus. Komitee leiab, et võimalikult kiiresti on vaja hinnata selle lepingu sätete rakendamise tulemusi. Komitee kutsub komisjoni, liikmesriike ja sotsiaalpartnerteid üles toetama lepingu kiiret ja nõuetekohast rakendamist. ELi toimimise lepingu alusel (artikkel 151 jj) võiks käivitada Euroopa ja/või liikmesriigi tasandil seadusandliku algatuse, et kaitsta ja rakendada töötajate õigust olla mittekättesaadav. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Euroopa sotsiaalpartnerite tasandil on paljudes sektorites samuti tehtud ära oluline töö ja seda jätkatakse. Kaugtöö ja digiülemineku kohta sõlmitud kokkulepped on loetletud käesoleva dokumendi lisas. Kuigi nimekiri ei ole ammendav, näitab see, millist tööd on nimetatud valdkonnas sotsiaaldialoogi vallas tehtud. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Liikmesriikide tasandil reguleeritakse tööõiguse raames teatavaid kaugtöö seisukohast asjakohaseid aspekte, näiteks tööaja kestus ja korraldus, tööõiguslik alluvussuhe ning töötervishoid ja -ohutus, mille kohta on kehtestatud erisätted, näiteks kirjaliku töölepingu nõue. Raamleping kaugtöö kohta on mõjutanud heakskiidetud õigusnormide sisu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Samuti on kaugtööd käsitletud ja käsitletakse ka edaspidi riiklikul, sektori või ettevõtte tasandil peetud kollektiivläbirääkimistes ja sõlmitud lepingutes (mõnikord kolmepoolsed), mille sisu on samuti mõjutanud 2002. aastal sõlmitud Euroopa raamleping. Läbirääkimised toimuvad sageli ettevõtte tasandil ja seepärast on lepingute sisu vähem teada (6). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ida-Euroopa liikmesriigid moodustavad selles olukorras erandi. Komitee kutsub nende riikide sotsiaalpartnereid üles pidama läbirääkimisi kaugtööd käsitlevate kokkulepete üle või neid vajaduse korral ajakohastama. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | 2015. aasta Euroopa töötingimuste uuringu andmetel oli kaugtööd harrastavate töötajate osakaal kõrge kahel Põhjamaal – Taanis (37 %) ja Rootsis (33 %) – ning Madalmaades (30 %), keskmine sellistes riikides nagu Luksemburg (26 %), Prantsusmaa (25 %), Eesti (24 %), Belgia (24 %) ja Soome (24 %) ning madal pooltes ELi riikides, jäädes 12–13 % vahele (Saksamaa, Hispaania, Bulgaaria, Leedu, Rumeenia) või 7–11 % vahele (Itaalia, Tšehhi, Poola, Slovakkia, Portugal ja Ungari). Tuleb märkida, et üldiselt teeb pool kaugtöötajatest kaugtööd aeg-ajalt ning veidi alla neljandiku töötajatest tegeleb sellega regulaarselt (kodus) (7). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Mõne hiljutise uurimuse tulemused (8) |
| --- | --- |

2.12.

| 2.12.1. | 2019. aastal töötas ELi 27 liikmesriigis regulaarselt kodust vaid 5,4 % palgatöötajatest. See osakaal ei ole viimase kümne aasta jooksul peaaegu üldse muutunud, kuid aeg-ajalt kaugtööd tegevate töötajate osakaal kasvas 2009.–2019. aastal 5,2 %-lt 2009. aastal 9 %-ni 2019. aastal. ILO uuringute kohaselt on kaugtöö osakaal (sh nn mobiilne kaugtöö) kogu ELi tööjõu seas 8 %, seevastu USAs on see 20 % ja Jaapanis 16 % (9). |
| --- | --- |

2.12.1.

| 2.12.2. | Kaugtöö levimus on sektorite ja ametialade kaupa väga erinev. Kaugtöö on eriti levinud info- ja tehnoloogiasektoris ja teadmistemahukates sektorites ning kõrgelt kvalifitseeritud töötajate seas. Liikmesriikide tööstuse struktuur, tööhõive jaotus ettevõtte suuruse põhjal, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise määr ning töötajate digioskused on mõned tegurid, mis selgitavad liikmesriikide vahel kaugtöö levimuses esinevaid erinevusi. |
| --- | --- |

2.12.2.

| 2.12.3. | Erinevused kaugtöö kättesaadavuses ja töötajate kaitses võivad suurendada töötajate ebavõrdsust, sealhulgas seoses arvamuses SOC/662 käsitletava soolise mõõtmega. Selle parandamiseks tuleb leida lahendus. |
| --- | --- |

2.12.3.

| 2.12.4. | Töötajate digioskuste arendamine on äärmiselt tähtis, et ületada tehnoloogilise progressi ja uute töötamise viisidega seonduvaid raskusi (2019. aastal tegeles digioskuste õpetamisega keskmiselt alla 25 % ELi ettevõtetest, vahemikus 6 %-st Rumeenias 37 %-ni Soomes). |
| --- | --- |

2.12.4.

| 2.13. | COVID-19 epideemia tõttu hakkasid miljonid Euroopa töötajad kodust töötama – Eurofoundi hinnangul läks pandeemia tõttu täiskohaga kaugtööle umbes 40 % töötajatest. Neist enamikul juhtudel on kaugtöö haldusasutuste tehtud tervisekaitseotsuste tõttu kohustuslik. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Komitee kinnitab veel kord seisukohta, mida ta on väljendanud oma mitmetes arvamustes (10) töö tuleviku, digiülemineku, tööaja korralduse ning töö- ja eraelu tasakaalu kohta. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Kaugtöö võimalused ja ohud

| 3.1. | Ettevõtete jaoks võib kaugtöö tuua kaasa produktiivsuse tõusu, kuid samas võib see põhjustada raskusi ettevõtte töökultuuri ja töökorralduse seisukohast. Ettevõtte seisukohast on kaugtööle üleminekul mitu eesmärki, eelkõige järgmised (11):






  i) | töö korraldamine tulemuste põhjal, andes töötajatele rohkem iseseisvust ja pannes neile tulemuste osas suurema vastutuse; |
| --- | --- | --- |

3.1.

i)

töö korraldamine tulemuste põhjal, andes töötajatele rohkem iseseisvust ja pannes neile tulemuste osas suurema vastutuse;

| ii) | produktiivsuse ja tõhususe suurendamine (vähem katkestusi); |
| --- | --- |

ii)

produktiivsuse ja tõhususe suurendamine (vähem katkestusi);

| iii) | ettevõtte ruumides ja/või kontoris ruumi kokku hoidmine ja nendega seotud kulude vähendamine; |
| --- | --- |

iii)

ettevõtte ruumides ja/või kontoris ruumi kokku hoidmine ja nendega seotud kulude vähendamine;

| iv) | tööturule pääsu võimaldamine teatavatele töötajate rühmadele (kellel on perekondlikud kohustused või liikumispuue). |
| --- | --- |

iv)

tööturule pääsu võimaldamine teatavatele töötajate rühmadele (kellel on perekondlikud kohustused või liikumispuue).

| 3.2. | Töötajate jaoks võib kaugtöö lihtsustada töö- ja eraelu ühitamist ning vähendada kodu ja töökoha vahel liikumisega seotud kulusid. Üldiselt võimaldab kaugtöö suuremat iseseisvust, aitab paremini keskenduda ja suurendab produktiivsust (12). Siiski ei kompenseeri see iseseisvus alati negatiivset mõju tervisele ja heaolule ning võib isegi muuta töö intensiivsemaks, kui kaugtööga kaasneb liigne töökoormus ja konkurentsi soodustav ettevõtte töökultuur, mis nõuab töötajatelt väga head sooritust ning toob kaasa (tasustamata) ülekoormuse ja liiga lühikesed puhkeperioodid (13). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee rõhutab, et kaugtöö on kestliku arengu ja majanduse CO2 heite vähendamise seisukohast positiivse mõjuga, samuti lihtsustab see linnas liikumist. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee leiab, et tänu kaugtööle on COVID-19 pandeemia kahjulik mõju olnud märkimisväärselt väiksem. Kaugtöö määra märkimisväärne suurendamine on võimaldanud hoida elus paljusid majandusharusid. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee märgib, et töö- ja puhkeaja piiride hägustumine võib suurendada tegelikult töötatud tundide arvu, muuta töö intensiivsemaks, muuta töörežiimist väljumise raskeks ja õõnestada pereelu. Tööaja mõõtmine ja jälgimine on liikmesriikide tööinspektsioonide jaoks suur ülesanne, millega tuleb asjakohaselt tegeleda. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Uuringud näitavad mõningaid ohte töötajatele: lisaks mitmesugustele isoleeritusega seotud ohtudele, nagu stress, depressioon ja ärevus, ka luu- ja lihaskonna vaevused, peavalud, kurnatus, unehäired ja uued digitaalsed nähtused, nagu nn virtuaalne haigena töötamine. Haigena töötamise mõju tööelule on erinev. Eurofoundi kohaselt on see kogemus mõne töötaja jaoks negatiivne, samal ajal kui teised on rahul, et neil on võimalik töötada kodus, selle asemel et minna oma tööandja ruumidesse, kui nad tunnevad end halvasti. See ei tohiks siiski kahjustada õigust haiguspuhkusele. Samuti võib kaugtöö tekitada suuri raskusi ametiühingutegevuse korraldamisel ja selles osalemisel ning põhjustada kaugtöötajate nähtamatust, nende eraelu puutumatuse rikkumist ja kaugtöötajate hajutatust. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee märgib, et kaugtööga kaasneb ka muid riske, näiteks küberturvalisusega seotud riskid, millega tuleks asjakohaselt tegeleda, et kaitsta ettevõtteid ja kaugtöötajate eraelu puutumatust. Veel üks kaugtööga seotud risk on võimalik negatiivne mõju olemasolevatele ettevõtte töökultuuridele kaupu tootvates või teenuseid osutavates üksustes ning ühingu- ja/või vabatahtliku tööga seotud struktuurides. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kaugtöö jaoks on vajalikud IKT-oskused ning vahendite ja teenuste kättesaadavus, samuti on vajalikud kaugtööd soodustavad elamis- ja muud tingimused. See tõstatab majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse küsimuse. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee tunnistab, et kaugtöö võib hõlbustada teatavate diskrimineeritud rühmade, eelkõige puuetega inimeste, rasedate ja üksikvanemate integreerimist tööturule. Need rühmad seisavad sageli silmitsi struktuursete takistustega tööturule juurdepääsul. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee on seisukohal, et õigusaktide põhiülesanne on tagada, et kaugtöö oleks vabatahtlik ja tagasipööratav – välja arvatud erandjuhtudel, näiteks pandeemia korral, kus kaugtöö on kehtestanud riik – ning et kaugtöötajatel oleksid samad individuaalsed ja kollektiivsed õigused kui nende ettevõttes kohapeal samaväärset tööd tegevatel töötajatel. Kaugtöö süsteem peab olema kehtestatud kirjalikult ning vajaduse korral tuleb võtta erimeetmeid, et tagada kaugtöötajate õiguste tegelik teostamine ja teiste töötajatega võrdne kohtlemine. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee leiab, et kaugtöö reguleerimine võiks tagada inimväärsed töötingimused ning aidata vähendada ebavõrdsust ja palgavaesust (14). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee hinnangul vastutavad tööandjad koolituse ning kaugtöö jaoks vajalike töövahenditega varustamise, nende paigaldamise ja hooldamise eest. Tööandja peaks otse katma kaugtööga seotud kulud, eelkõige sidekulud (tarbekaubad, mobiiltelefon, internet). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Tuleb võtta kõik vajalikud meetmed kaugtööga seotud andmete, eelkõige kaugtöötajate isikuandmete kaitsmiseks. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komitee märgib, et enamikus ettevõtetes on jõudsalt kasvanud kaugtöötajate tegevuse järelevalve-, kontrolli- ja seiresüsteemid. Komitee soovitab võtta nende kontrollivahendite kasutamisel arvesse andmekaitse põhimõtteid ja vajadusel reguleerida seda tulevikus ELi õigusakti ja/või liikmesriikide sotsiaalpartnerite vaheliste riigi, piirkonna, valdkonna ja ettevõtte tasandi kollektiivläbirääkimistega. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Kaugtööga seotud probleemid

4.1.   Tööaja korraldus

| 4.1.1. | Komitee märgib, et uuringutes ollakse üksmeelel selles, kuidas kaugtöö tööaega mõjutab – neis tuuakse välja, et pikad tööpäevad on selle tööviisi peamine puudus (15). Kaugtöö võimaldab töötajal oma tööpäeva struktureerida ning vältida kodu ja ettevõtte vahel liiklemist, kuid sellega kaasneb vastutasuks tööpäeva pikenemine õhtusse ja nädalavahetustele. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Komitee tunneb heameelt selle üle, et Euroopa sotsiaalpartnerid leppisid hiljuti kokku selles, et lepingukohase ühise partnerluse osana kavandatakse muu hulgas meetmeid, mille eesmärk on korraldada juhtide ja töötajate ja/või nende esindajate vahel korrapärast teabevahetust töökoormuse ja tööprotsesside kohta (16). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Üks Eurofoundi uuring (17) näitab järgmist. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.3.1. | Ligikaudu 30 % regulaarselt kaugtööd tegevatest töötajatest töötab iga päev või mitu korda nädalas omal vabal ajal, ligikaudu 50 % töötajatest segatakse ettenägematute ülesannete täitmiseks ning umbes 20 % töötab nädalas enam kui 48 tundi (mobiilsete kaugtöötajate puhul on see umbes 30 % ja aeg-ajalt kaugtööd tegevate töötajate puhul 10 %). |
| --- | --- |

4.1.3.1.

| 4.1.3.2. | Puhkeaeg on lühem kui 11 tundi ligikaudu 40 % regulaarselt kaugtööd tegevatest töötajatest (aeg-ajalt kaugtööd tegevate töötajate puhul on see umbes 25 % ja mobiilsete kaugtöötajate puhul ligikaudu 60 %). |
| --- | --- |

4.1.3.2.

| 4.1.4. | Eurofoundi küsitlused näitavad, et töö intensiivsus on Euroopa riikides levinud probleem (näiteks ütleb 37 % töötajatest, et neile kehtivad lühikesed tähtajad) ning et see on kaugtöötajate seas rohkem levinud, eelkõige mobiilsete kaugtöötajate seas (18). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Tuleks hinnata ulatusliku IKT-vahendite kasutamise, näiteks kuvari või nutitelefoniga töötamise mõju tervisele ja heaolule. Kaugtöö võib suurendada selliseid negatiivseid mõjusid nagu psühholoogiline pinge (stress), silmade väsimus, ärevus, peavalud, kurnatus, unehäired ning luu- ja lihaskonna vaevused (19). |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Kuigi on olemas ELi õigusnorme, mida saab kohaldada kaugtööle, tuleb hinnata, kas tööaja direktiiv ja teised punktis 2.4 nimetatud direktiivid ning kaugtöö raamleping (2002) ja digülemineku raamleping (2020) on töötajate kaitsmiseks piisavad (20). Komitee rõhutab sellega seoses Euroopa kohtupraktikat, mille kohaselt tuleb liikmesriikidel kehtestada tööandjatele kohustus seada sisse objektiivne, usaldusväärne ja ligipääsetav süsteem, mis võimaldab mõõta iga töötaja igapäevase tööaja kestust (21). Komitee märgib, et sellise süsteemi rakendamise konkreetse korra määravad liikmesriigid, võttes muu hulgas arvesse erinevusi, mis võivad esineda eri sektorite või tegevuste vahel (22). |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Sellega seoses teeb komitee ettepaneku kehtestada ettevõtjatele kaugtöö puhul asjakohased mehhanismid normtööaja ja ületundide mõõtmiseks kooskõlas ELi ja liikmesriikide õigusaktidega ning piirkonna, valdkonna või ettevõtte tasandi kollektiivlepingutega. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Komitee hinnangul tuleb ettevõttes samaväärset tööd tegevaid töötajaid kohelda võrdselt nii töötervishoiu ja -ohutuse küsimuses, töökorraldusega samaväärse töökoormuse tagamise küsimuses kui ka ametiühingute / töötajate esindajate õiguse küsimuses pääseda juurde kaugtöö tegemise kohale, mis toimub riiklike õigusaktide ja kollektiivlepingute piires. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | Kaugtöötajad ei tohi olla karjäärialaselt ebasoodsamas olukorras, eelkõige karjääri arendamise, täiendusõppe, ettevõtte siseteabe kättesaadavuse, ametiühingusse kuulumise ja ametiühingu esindamise, konkreetsete tööõiguste (töötervishoiuarst, kindlustus jms) ning muude ettevõttes ette nähtud konkreetsete õiguste kättesaadavuse osas. |
| --- | --- |

4.1.9.

4.2.   Töö- ja eraelu tasakaal

| 4.2.1. | Üks kaugtöö arengu tõukejõude seisneb selles, et see tööviis näib andvat paremaid võimalusi pere- ja tööelu ühitamiseks, suurendab produktiivsust ja töötajate lojaalsust ning vähendab kaadri voolavust. Kuna aga praeguste selleteemaliste uuringute põhjal on raske teha lõplikke järeldusi kaugöö mõju kohta töömaailmas, võib tegelik olukord olla palju keerulisem ja mitmetahulisem kui töötajate ja tööandjate võimalikud vastastikused võidud ning olla nendega isegi vastuolus (23). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komitee märgib, et tööaja suurem paindlikkus ja ILO toetatud inimväärse töö eesmärk on omavahel vastuolus. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Töö- ja eraelu ühitamise osas võimendab kaugtöö komitee hinnangul negatiivset mõju. See varieerub ka sõltuvalt töötaja isikuomadustest ning töökultuurist ja -korraldusest (24). Komitee hinnangul aitab seda küsimust reguleeriva direktiivi tõhus ülevõtmine kahtlemata parandada kaugtöötajate töötingimusi (25). Komitee kutsub seepärast liikmesriike üles selle direktiivi üle võtma ja seda nõuetekohaselt rakendama. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Komitee tõdeb, et kaugtöö mõju töö- ja eraelu tasakaalule on väga mitmetahuline ja isegi vastuoluline ning et seepärast tuleb töö- ja eraelu tasakaalu kohta teha põhjalikumaid uuringuid (26). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Komitee juhib tähelepanu vajadusele koolitada töötajaid ja juhtkonda kaugtöö juhtimise heade tavade osas ning juriidilistest ja lepingulistest tingimustest kinnipidamise osas, eelkõige seoses töö- ja eraelu tasakaalu edendamisega. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Komitee kutsub liikmesriike üles tegema asjakohaseid investeeringuid eakatele ja lastele mõeldud kvaliteetsete ja kõigile kättesaadavate sotsiaalteenuste loomiseks ja/või arendamiseks. Need teenused võivad aidata kaasa töö- ja eraelu tasakaalustamisele. |
| --- | --- |

4.2.6.

4.3.   Õigus olla mittekättesaadav

| 4.3.1. | Komitee mõistab, et kaugtöötajate alati kättesaadav olemist toetav töökultuur ja puudujäägid puhkeajas võivad tuua kaasa tõsiseid füüsilisi ja psühhosotsiaalseid ohte (27). Veebiühenduse tõttu muutub palgatöö ja eraelu vaheliste piiride järgimine keeruliseks. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Õiguse osas olla mittekättesaadav on viimasel ajal liikmesriikides rakendatud poliitikameetmeid – kuigi riigiti käsitletakse seda küsimust erinevalt – ja/või sotsiaalpartnerite ja ettevõtete meetmeid, et piirata kahjulikku mõju ja kaitsta töötajaid nende vabal ajal. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Alati kättesaadav olemisel on negatiivsed tagajärjed. Kõige rohkem kannatavad naised, sest tavaliselt on nende õlul tasustamata majapidamistööde tegemine ning laste, eakate või voodihaigete eest hoolitsemine (28). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Õigusaktides on käsitletud suuremat osa kaugtööga seotud teemadest, nii et nende tõhus rakendamine on endiselt väga asjakohane. Euroopa tasandil 2020. aasta juunis allkirjastatud raamlepingus digiülemineku kohta käsitletakse eelkõige õigust olla mittekättesaadav, õigusaktides ja kollektiivlepingutes sätestatud tööaja sätete ja muude lepinguliste sätete järgimist ning seda, et tööandja ei pea saama väljaspool tööaega töötajaga ühendust. Komitee märgib, et sotsiaalpartnerid rakendavad praegu liikmesriikide tasandil seda raamlepingut. Siiski jääb võimalikuks koostada seadusandlik algatus ELi toimimise lepingu sätete (artikkel 151 jj) alusel, et kaitsta ja rakendada töötajate õigust olla mittekättesaadav ja vältida seega nende töötingimuste halvenemist. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Liikmesriikide seisukohad on õiguse olla mittekättesaadav kehtestamise osas erinevad (29). Spetsiaalsed õigusaktid on võetud vastu neljas riigis (Belgia, Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia). Kahes riigis on seaduseelnõu kas arutatud (Portugal) või alustatud konsultatsioone (Madalmaad), kuid spetsiaalseid õigusakte ei ole vastu võetud. Ülejäänud liikmesriikide seisukohad on erinevad: teatud juhtudel toetavad ametiühingud spetsiaalseid õigusakte, sest kehtivaid õigusakte ei peeta piisavaks, muudel juhtudel on nad seisukohal, et kollektiivläbirääkimised on parim reguleerimise vorm, ning ülejäänud juhtudel väidavad nad, et tööaega reguleerivad õigusaktid on piisavad. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Kirjeldatud olukorda arvestades peab komitee tervitatavaks Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni, mida Euroopa Komisjon võttis arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba 4. märtsi tegevuskava peatükis, milles käsitletakse kaugtööd ja õigust olla mittekättesaadav (30). Selles kontekstis leiab komitee, et õigust olla mittekättesaadav tuleks Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas nõuetekohaselt käsitleda. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Komitee rõhutab, et seoses õigusega olla mittekättesaadav ei ole ületundide tegemine iseenesest probleem, eeldusel et peetakse kinni kokkulepitud reeglitest, seda eelkõige maksimaalse lubatud ületundide arvu osas, ning tagatakse, et kogu tehtud töö eest makstakse tasu asjaomase riigi õigusraamistiku alusel. |
| --- | --- |

4.3.7.

5.   Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite tegevus

| 5.1. | Komitee rõhutab vajadust omada rohkem ja kvaliteetsemat statistikat ning teha kaugtöö kohta rohkem uurimusi, et tuvastada parimad tavad ja analüüsida nende mõju töötajate elule, ettevõtetele ja ühiskonnale. Komitee kutsub komisjoni üles parandama kaugtöö ja selle mõju vallas tehtavat uurimistööd, edendama liikmesriikide vahel heade tavade vahetamist töö korraldamise, töö- ja eraelu tasakaalu ning õiguse kohta olla mittekättesaadav ning toetama oskuste valdkonnas vajaliku ülemineku edendamist, arvestades seejuures sotsiaalpartnerite vahel eri tasanditel toimuvat sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee rõhutab, et 2002. ja 2020. aasta raamlepingutes on esitatud kesksed põhimõtted, mis võimaldavad saada kasu kaugtöö positiivsetest külgedest ja minimeerida selle negatiivseid külgi. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles jälgima 2002. ja 2020. aasta raamlepingute rakendamist, vajaduse korral kohandama kehtivaid õigusakte pandeemiast saadud kogemuste põhjal ja koostama uue õigusakti, et edendada kaugtöö positiivseid külgi ja kaitsta töötajate põhiõigusi. Tehnoloogia ja töömeetodite areng kiireneb ning võib osutuda vajalikuks tagada eeskirjade ja tavade kohandamine tulevikus valitsevate uute tingimustega. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid peavad koos sotsiaalpartneritega tagama sellise kaugtööks sobiva riikliku raamistiku olemasolu, milles on sätestatud reeglid kaugtöö rakendamisest huvitatud ettevõtjatele ja töötajatele, võttes arvesse eespool nimetatud raamlepinguid. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Kaugtöö puhul tuleb pöörata erilist tähelepanu järgmistele aspektidele: tööaja korraldus, terviseohud ja tööohutus, töö- ja eraelu tasakaal, õigus olla mittekättesaadav ning töötajate õiguste tegeliku teostamise võimalikkus kaugtöö kontekstis. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitee on veendunud, et kaugtööga seotud probleeme tuleb käsitleda Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide raames. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komitee hinnangul on tasakaalustatud, väärikate ja õiglaste lahenduste leidmiseks väga oluline, et sotsiaalpartnerid osaleksid ja et neid kaasataks kõigil tasanditel, sh kollektiivläbirääkimiste kaudu. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komitee arvates peavad Euroopa Komisjon, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) ja OECD alustama ühist protsessi, mis põhineb kaugtöö mõju käsitlevatel uuringutel, et koostada kaugtööd käsitlev ILO konventsioon. Komitee leiab samuti, et inimväärsed kaugtöötingimused peaksid olema ILO inimväärse töö tagamise suuniste ja vastavate riiklike programmide osa. |
| --- | --- |

5.8.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Soojung-Kim Pang, A. (2017), „Rest: Why You Get More Done When You Work Less“ („Puhkamine: põhjus, miks vähem töötades oled produktiivsem), Penguin Life, 2018.

1

(2)  ELT L 299, 18.11.2003, lk 9.

2

(3)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

3

(4)  ELT L 186, 11.7.2019, lk 105.

4

(5)  ELT L 188, 12.7.2019, lk 79.

5

(6)  Eurofound ja ILO, „Working anytime, anywhere: The effects on the world of work“ („Töötamine igal ajal ja igal pool: mõju töömaailmale“), 2017, lk 51–54. (Edaspidi „Eurofound ja ILO (2017)“.)

6

(7)  Euroopa Komisjon (2020), „Telework in the EU before and after the COVID-19: where we were, where we head to“ („Kaugtöö ELis enne ja pärast COVID-19: kus me olime, kuhu suundume“), Science for Policy Briefs.

7

(8)  Ibid.

8

Ibid

(9)  ILO (2019), „Telework in the 21st century“ („Kaugtöö 21. sajandil“), lk 294.

9

(10)  ELT C 129, 11.4.2018, lk 44, ELT C 197, 8.6.2018, lk 45, ELT C 237, 6.7.2018, lk 8, ELT C 367, 10.10.2018, lk 15, ELT C 440, 6.12.2018, lk 37, ELT C 232, 14.7.2020, lk 18.

10

(11)  Eurofound ja ILO (2017), lk 51.

11

(12)  Eurofound, „Telework and ICT-based mobile work: flexible working in the digital age“ („Kaugtöö ja IKT-põhine mobiilne töö: paindlik töö digitaalajastul“), 2020, lk 53. (Edaspidi „Eurofound (2020)“.)

12

(13)  Eurofound ja ILO (2017), lk 40.

13

(14)  Vt Euroopa Parlamendi hiljuti vastu võetud resolutsioon.

14

(15)  ILO (2019), „Telework in the 21st century“ („Kaugtöö 21. sajandil“), lk 298.

15

(16)  Euroopa sotsiaalpartnerite raamleping digiülemineku kohta, juuni 2020, lk 10.

16

(17)  „Further exploring the working conditions of ICT-based mobile workers and home-based teleworkers“ („IKT-põhiste mobiilsete töötajate ja koduste kaugtöötajate töötingimuste edasine uurimine“), töödokument, 2020, lk 23-33.

17

(18)  Eurofound (2016), „Sixth European Working Conditions Survey, Overview report“ („Kuues Euroopa töötingimuste uuring: ülevaatlik aruanne“), lk 47–51. Vt ka eelmine joonealune märkus.

18

(19)  Kaugtöö mõju kohta tervisele ja heaolule vt Eurofound (2020), lk 27–35.

19

(20)  Eurofound (2020), lk 54.

20

(21)  Euroopa Liidu Kohtu otsus kohtuasjas C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, punkt 60. Vt kaugtöö kohta ka ülejäänud kohtupraktikat: C-518/15; C-344/19; C-580/19; C-214/20; C-84/94.

21

(22)  Kohtuasi C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402: punkt 63.

22

(23)  ILO (2019), „Telework in the 21st century“ („Kaugtöö 21. sajandil“), lk 302.

23

(24)  Põhiallikas: Eurofound 2020, lk 13–26.

24

(25)  Eurofound (2020), lk 54.

25

(26)  Eurofound ja ILO (2017), lk 33 ja lk 40.

26

(27)  Eurofound ja ILO (2017), lk 37.

27

(28)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus SOC/662 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 13).

28

Euroopa Liidu Teataja

(29)  Põhiallikas: Eurofound 2020, lk 13–26.

29

(30)  Vt Euroopa Parlamendi hiljuti vastu võetud resolutsioon.

30

---

I LISA

EUROPEAN SECTORAL SOCIAL DIALOGUE JOINT TEXTS ON TELEWORK AND DIGITALISATION (1)

Telework

Eurocommerce and UNI, Europa, European agreement on guidelines on Telework and ICT-mobile work in commerce, 25 May 2018 (commerce)

EACB, EBF-FBE, ESBG and UNI Global Union, Declaration on Telework in the European Banking Sector, 17 November 2017 (banking)

ETNO and UNI Europa, Joint Declaration on ICT-based mobile work, 2 February 2017 (telecommunications)

ETNO and UNI Europa, Joint declaration on telework, 9 June 2016 (telecommunications)

ACME, BIPAR, CEA and UNI-Europa, Joint declaration on telework by the European social partners in the insurance sector, 10 February 2015 (insurance)

CEMR-CCRE and EPSU, CEMR-EP/EPSU joint statement on telework, 13 January 2004 (local and regional government)

Eurelectric and EPSU, EMCEF, Joint declaration on telework, 13 November 2002 (electricity)

Eurocommerce and UNI Europa, European Agreement on Guidelines on Telework in Commerce, 26 April 2001 (Commerce)

ETNO and UNI Europa, Guidelines for Telework in Europe, 7 February 2001 (telecommunications)

Joint Committee, Opinion on telework, 23 November 1998 (telecommunications)

Digitalisation

ETNO and UNI-Europa, Joint Declaration on Artificial Intelligence, 30 November 2020 (telecommunications)

CEEMET and IndustriAll, Joint opinion on the impact of digitalisation on the world of work in the met industries, 9 November 2020 (metal industry)

EFIC and EFBWW, European Social Partners joint statement on Digital Transformation in workplaces of the European Furniture Industry, 6 July 2020 (Furniture)

Federation of European Social Employers and EPSU, Joint Position Paper on Digitalisation in the Social Services Sector – Assessment of Opportunities and Challenges, 6 June 2020 (social services)

Eurelectric and EPSU, IndustriAll, Digitalisation at the heart of social partners' commitment to keep the lights on, 9 April 2020 (electricity)

Eurelectric and EPSU, IndustriAll, A Social Partners' Framework of Actions – Challenges and opportunities of the digitalisation for the workforce in the European Electricity Sector, 9 April 2020 (electricity)

PostEurop and UNI Europa, Joint Declaration on Training in the Digital Era, 6 December 2019 (postal services)

ECEG and IndustriAll, Joint recommendations on digital transformations in the workplace for the European chemicals, pharmaceuticals, rubber and plastics sectors, 8 November 2019 (chemical industry)

EFCI/FENI and UNI Europa, Joint Statement on the Impact of Digitalization on Employment in the Cleaning and Facility Services Industry, 29 October 2019 (industrial cleaning)

INTERGRAF and UNI-Europa, Print is vital for the future of reading – INTERGRAF and UNI Europa Graphical & Packaging joint statement, 21 October 2021 (graphical industry)

FEPORT, ESPO and ETF, Joint statement „Market based and technological developments in the shipping sector and technological innovation represent major challenges for the port sector“, 24 June 2019 (ports)

AMICE, BIPAR, Insurance Europe and UNI Europa, Follow-up statement on the social effects of digitalization, 15 February 2019 (insurance)

IRU and ETF, Joint statement from Social partners for better regulation and digital enforcement, 7 December 2018 (road transport)

EBF-FBE and UNI Europa, Joint Declaration on the Impact of Digitalisation on Employment, 30 November 2018 (banking)

CEPI and IndustriAll, A social partner resolution addressing the ongoing digitalisation in the European pulp and paper sector and its potential impact on industry and employment, 6 July 2018 (paper industry)

CEEMET and IndustriAll, The impact of digitalisation on the world of work in the metal, engineering and technology-based industries, 8 December 2016 (metal industry)

AMICE, BIPAR, Insurance Europe and UNI Europa, Joint declaration on the social effects of digitalisation by the European social partners in the insurance sector, 12 October 2016 (Insurance)

EPSU and CEMR, Joint Declaration on the opportunities and challenges of digitalisation in local and regional administration, 11 December 2015 (local and regional administration)

---

(1)  Based on the European Commission EU social dialogue texts database, the European Trade Union Institute (ETUI) EU Social Dialogue texts database (not yet publicly available) and own research.

---

II LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest (kodukorra artikli 43 lõige 2):

Punkt 1.14 (seotud punktiga 5.8)

Muuta järgmiselt:

| | 1.14. | Komitee arvates on kaugtöö mõju käsitlevate uuringute järel hädavajalik muuta head kaugtöötingimused üleüldiselt inimväärse töö tagamise suuniste osaks ja lisada need ennekõike inimväärse töö tagamise riiklikesse programmidesse.
  arvates peavad Euroopa Komisjon, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) ja OECD peavad alustama ühist protsessi, mis põhineb kaugtöö mõju käsitlevatel uuringutel, et uurida, kas on vaja koostada kaugtööd käsitlev ILO konventsioon. |
| --- | --- | --- |

1.14.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 109 |
| --- | --- |
| Vastu: | 130 |
| Erapooletud: | 14 |

Poolt:

109

Vastu:

130

Erapooletud:

14

Punkt 4.1.1

Muuta järgmiselt:

| | 4.1.1. | Komitee märgib, et praeguste uuringute põhjal on keeruline teha lõplikke järeldusi selle kohta, millist mõju avaldab kaugtöö töömaailmale
  uuringutes ollakse üksmeelel selles, kuidas kaugtöö tööaega mõjutab – neis tuuakse välja, et pikad tööpäevad on selle tööviisi peamine puudus
  . (15) Kaugtöö võimaldab töötajal oma tööpäeva struktureerida ning vältida kodu ja ettevõtte vahel liiklemist, kuid sellega kaasneb vastutasuks tööpäeva pikenemine õhtusse ja nädalavahetustele. |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 111 |
| --- | --- |
| Vastu: | 120 |
| Erapooletud: | 18 |

Poolt:

111

Vastu:

120

Erapooletud:

18

Punkt 5.8 (seotud punktiga 1.14)

Muuta järgmiselt:

| | 5.8. | Komitee arvates on kaugtöö mõju käsitlevate uuringute järel hädavajalik muuta head kaugtöötingimused üleüldiselt inimväärse töö tagamise suuniste osaks ja lisada need ennekõike inimväärse töö tagamise riiklikesse programmidesse.
  arvates peavad Euroopa Komisjon, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) ja OECD peavad alustama ühist protsessi, mis põhineb kaugtöö mõju käsitlevatel uuringutel, et uurida, kas on vaja koostada kaugtööd käsitlev ILO konventsioon. |
| --- | --- | --- |

5.8.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 109 |
| --- | --- |
| Vastu: | 130 |
| Erapooletud: | 14 |

Poolt:

109

Vastu:

130

Erapooletud:

14

---

(15)  ILO (2019),
  „Telework in the 21st century“
  („Kaugtöö 21. sajandil“), lk 298.

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/13

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kaugtöö ja sooline võrdõiguslikkus – tingimused, et kaugtöö ei süvendaks tasustamata hooldus- ja majapidamistööde ebavõrdset jaotumist naiste ja meeste vahel ning et see hoogustaks soolist võrdõiguslikkust“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel)

(2021/C 220/02)

| Raportöör: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Erika KOLLER |

Raportöör:

Milena ANGELOVA

Kaasraportöör:

Erika KOLLER

| Nõukogu eesistujariigi
  Portugali taotlus | kiri, 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 11.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 219/10/18 |

Nõukogu eesistujariigi

Portugali taotlus

kiri, 26.10.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

11.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

219/10/18

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Kaugtöö on tuntud töövorm, ent COVID-19 pandeemia tõttu hakati seda oluliselt rohkem kasutama, nii et kodust töötas enam kui kolmandik töötajatest, sealhulgas rohkem naisi kui mehi (1). Kuna naised teevad tavaliselt suurema osa hooldus- ja majapidamistöödest, pidasid nad kaugtööd ainsaks võimaluseks kombineerida seda tasustamata tööd ja palgatööd. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib juhtida tähelepanu ohule kasutada kaugtööd võimalusena võtta enda kanda tasustatud ja tasustamata töö topeltkoormus. Seepärast tunneb komitee heameelt Euroopa Komisjoni kampaania üle sooliste stereotüüpide vastu võitlemiseks (2) ning kordab vajadust muuta kultuuri ja kõrvaldada mis tahes struktuursed tõkked, et saavutada tasustamata majapidamistööde võrdsem jaotus. Komitee kutsub liikmesriike tungivalt üles rakendama kiiresti ja tõhusalt töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kuna pandeemia on erakorraline olukord, tuleb hinnata seoseid kaugtöö ja soolise võrdõiguslikkuse vahel üldisemas ja pikemaajalises perspektiivis. Pandeemia ajal on kaugtöö olnud niivõrd kui võimalik tervisekaitse meetmena kohustuslik ning sellega koos on kasutatud veel mitut erakorralist ja piiravat meedet. Tavatingimustes tehakse kaugtööd üldiselt vabatahtlikult, et võimaldada töö korraldamist viisil, mis vastab kõige paremini ettevõtete ja organisatsioonide üldeesmärkidele ja vajadustele, katab nii tööandjate kui ka töötajate vajadused ning järgib ELi ja riiklikku õigus- ja normatiivset raamistikku (3) ja sotsiaaldialoogi saavutusi koos kõigi praktiliste korraldustega, mis on kehtestatud töö- ja kollektiivlepingute osana. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kaugtöö pakub palju võimalusi aidata kaasa soolisele võrdõiguslikkusele: näiteks suurem osalemine tööturul, suurem paindlikkus tööaja korraldamisel ning tasustamata hoolduskohustuste ja palgatöö kombineerimisel, mis võib suurendada tööturul osalemist, tootlikkuse kasv tänu suuremale jõudlusele, parem vastavus tööjõu pakkumise ja nõudluse vahel kohapeal, vajaduseta kolida mujale, aja ja raha säästmine tänu pendelrände lõppemisele või vähenemisele. Samas kaasneb kaugtööga ka riske, näiteks võimalikud probleemid seoses järgmisega: oht muutuda töökogukonnas nn nähtamatuks, puuduvad ametlikud ja mitteametlikud tugistruktuurid, kolleegidevahelised isiklikud kontaktid ning ligipääs teabele, edutamisele ja koolitusvõimalustele, süveneda võib sooline ebavõrdsus ning suureneb vägivalla- ja ahistamisoht. Naiste jaoks võib see tähendada olemasoleva soolise ebavõrdsuse suurenemist. Et selliseid riske edukalt maandada, on vaja asjakohast soolist analüüsi, sest isegi sooneutraalsena tunduvad poliitikameetmed võivad tegelikult olla soopimedad ja mõjuda naistele negatiivselt – seepärast tuleb teha kõik, mis võimalik positiivse mõju saavutamiseks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee võtab teadmiseks olemasolevad kaugtööalased õigus- ja muud raamistikud. Need hõlmavad tööaja direktiivi, tööohutust ja töötervishoidu käsitlevat direktiivi, töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi ning Euroopa sotsiaalpartnerite sõltumatuid raamlepinguid kaugtöö kohta (2002) ja digiülemineku kohta (2020). Samuti märgib komitee, et puudub konsolideeritud Euroopa kaugtöö raamistik. Euroopa Parlament on märkinud, et kaugtöö tingimuste reguleerimiseks kogu ELis on vaja õigusraamistikku, et tagada inimväärsed töö- ja tööhõivetingimused digimajanduses, aidates sel viisil vähendada ebavõrdsust ja lahendada palgavaesuse probleemi. Seepärast soovitab komitee hinnata kehtivaid eeskirju, et teha kindlaks nende tõhusus, võttes arvesse kaugtöö kiiret levikut, teadlikkust uutest riskidest ja saadud õppetunde. Eelkõige julgustab komitee sotsiaalpartnereid 2002. aasta kaugtööd käsitlevat raamlepingut läbi vaatama ja andma sellele uut hoogu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sotsiaalpartneritel võib olla oluline roll kaugtöö edendamisel viisil, mis aitab kaasa soolisele võrdõiguslikkusele, toetades näiteks kollektiivläbirääkimiste teel tööheaolu ja tootlikkust. Arvestades töökohtade mitmekesisust, võib parimaid tulemusi saavutada ettevõtte ja töökoha tasandi jaoks kohandatud meetmetega. Kuigi töökorralduse üle otsustavad tööandjad, on sotsiaaldialoog hädavajalik vahend, mille abil töökohtades tegeleda kaugtöö kontekstis palku, tööaega, kättesaadavuse korda, töötervishoidu ja -ohutust, koolitust ja oskuste arendamist puudutavate küsimustega. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sooneutraalse kaugtöö põhiliste eeltingimuste hulka kuulub juurdepääs vajalikele tehnoloogiatele, vahenditele ja oskustele. Komitee kordab oma üleskutset investeerida kõigi jaoks mõeldud digitaristusse ja ühendusse, sealhulgas kohalikesse ühisruumidesse, mis hõlbustavad kaugtöö tegemist väljaspool kodu, ja edendada digioskusi, pöörates erilist tähelepanu naistele, et võimaldada neil tööturul täielikult osaleda ning tegeleda digilõhe mis tahes vormiga (4). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ka laste, erivajadustega inimeste ja eakate hooldamistaristu ja -teenuste olemasolu, juurdepääsetavus ja taskukohasus on ülioluline eeltingimus sooliselt võrdõigusliku kaugtöö ning üldiselt töö tegemiseks. Komitee kutsub üles võtma vastu Euroopa hoolduskokkuleppe, millega tagataks kvaliteetsemate teenuste osutamine kõigile kogu elu jooksul. Komitee nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid kvaliteetsed, taskukohased, juurdepääsetavad ja mitmekesised hooldusteenused mitmesuguste nõudmiste ja olukordadega toimetulemiseks ning investeeriksid nendesse. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kaugtööga kaasneb oht, et töötaja muutub töökogukonnas nähtamatuks, jäädes ilma ametlikest ja mitteametlikest tugistruktuuridest, isiklikest kontaktidest kolleegidega ja juurdepääsust teabele. See võib viia selleni, et töötajaid ei võeta arvesse edutamis- ja koolitusvõimaluste puhul ning neil puudub oluline teave töötasu ja töötajate õiguste kohta. Naiste puhul võib see suurendada olemasolevat soolist ebavõrdsust, näiteks soolist palgalõhet. Kavandatud direktiivist töötasude läbipaistvuse kohta, mille Euroopa Komisjon avaldas 4. märtsil 2021, võiks kujuneda oluline vahend nähtamatusest tingitud teabepuuduse käsitlemiseks. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Et võimaldada ja soodustada erasektori uuendustööd ja uutesse meetoditesse investeerimist ning luua kaasava tööhõive jaoks uusi töökohti, on eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) jaoks ülioluline, et Euroopa Liit pakuks soodsaid tingimusi ettevõtluseks ja äritegevuseks ning edendaks digiüleminekut. Samuti on avalik sektor oluline tööandja ning on vaja teha nõuetekohaseid investeeringuid selleks, et tagada inimväärsed töötingimused ja taristu ajakohastamine, et saavutada digipöörde eesmärgid. Avaliku ja erasektori tihedat ja sujuvat koostööd on vaja ka praktilisel tasandil, digitaristu, hariduse ja koolituse, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste ning teadustöö ja innovatsiooni valdkonnas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee kutsub üles tegema uurimistööd kaugtöö soolise mõju ja eeltingimuste kohta tingimustes, mis ei ole peamiselt pandeemiast põhjustatud, ja võttes arvesse majanduse ja ühiskonna eri sektorites toimuvaid pikaajalisi arenguid ning kogudes ja levitades Euroopa Liidus olemasolevat head tava. See võimaldaks kasutada vajaliku tehnoloogilise ja sotsiaalse innovatsiooni taotlemisel sootundlikku lähenemisviisi, eesmärgiga tagada, et kaugtöö aitab edendada soolist võrdõiguslikkust (5). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Kuna kaugtöö mõju soolisele võrdõiguslikkusele oleneb ühiskondlikest tavadest ja inimeste hoiakutest, kutsub komitee üles algatama sihipäraseid meetmeid ja kampaaniaid, et stereotüüpset mõtlemist vähendada ja lõhkuda. Komitee julgustab liidu ja riigi tasandi sotsiaalpartnereid ning kodanikuühiskonna organisatsioone olema aktiivne mittestereotüüpsete perekondlike rollide ning naiste ja meeste õpingute, ameti ja töökohtadega seotud mittestereotüüpsete valikute propageerimisel. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee kutsub Euroopa Liidu ja liikmesriikide poliitikakujundajaid üles pidama sotsiaalpartneritega dialoogi ning tegema nendega koostööd, et teha kõik võimalik naistevastase vägivalla mis tahes vormide vastu võitlemiseks, sealhulgas tööl, kodus ja internetis, ning kutsub liikmesriike üles ratifitseerima kiiresti Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2019. aasta vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise konventsiooni (nr 190) ja Istanbuli konventsiooni. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komiteel on hea meel eesistujariigi Portugali algatuse üle taotleda kaht ettevalmistavat arvamust, mis üksteist täiendavad ning mille eesmärk on kaugtööd põhjalikumalt analüüsida, hinnates pandeemia ajal saadud õppetunde. Ühtlasi võib see paremini suunata töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi rakendamist ja soodustada parimaid tavasid kaugtöö kasutuselevõtmisel. Neid arvamusi kasutatakse nõukogu 2021. aasta esimese poolaasta järelduste koostamiseks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Majanduse ja ühiskonna hoogne digiüleminek, mida on oluliselt kiirendanud ka COVID-19 pandeemia, on hüppeliselt suurendanud kaugtöötajate hulka: 2020. aasta juulis töötas täielikult kodust 34 % töötajatest, 14 % tegi seda osaliselt (6). Kuigi pandeemia võimaldab saada ülevaate kaugtöö suurest levikust, tuleb tähelepanu pöörata tavapärastele kaugtöötingimustele, mida pandeemia ei mõjuta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kuigi sooline võrdõiguslikkus sõltub paljudest teguritest ning kaugtööga kaasneb mitmesugune majanduslik ja sotsiaalne mõju, mis ei ole seotud soolise võrdõiguslikkusega, käsitletakse käesolevas ettevalmistavas arvamuses eesistujariigi Portugali taotlusel konkreetselt kaugtöö ja soolise võrdõiguslikkuse seoseid. Eesmärk on leida võimalusi, kuidas muuta kaugtöö üheks soolise võrdõiguslikkuse edendajaks ning vältida tasustamata hooldamis- ja majapidamistööde naiste ja meeste vahel ebavõrdse jaotumise süvendamist, kuna kaugtööga võib soolise võrdõiguslikkuse aspektist kaasneda nii eeliseid kui ka ohte. Komitee rõhutab vajadust arvestada poliitika kujundamisel soolist aspekti, et aidata leevendada riske ja haarata kinni võimalustest. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kaugtöö potentsiaali ärakasutamine ja sellega seotud riskide leevendamine aitab säilitada soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud ülemaailmseid edusamme (7). Kuigi mehed teevad suurema tõenäosusega kui naised mobiilset tööd väljaspool tööandja ruume, töötavad naised kodust regulaarsemalt kui mehed. Teatud määral on see selgitatav riigi- ja kultuuripõhiste soorollide ning töö- ja pereelu mudelitega (8). Tavaliselt teevad naised suurema osa leibkonna tasustamata hooldamistöödest (9) ning kuigi see on sotsiaal-majandusliku elu oluline osa, ei tunnustata seda vastavalt. Kuigi kaugtöö võib aidata tööd ja eraelu paremini tasakaalustada, võib see ka tähendada ohtu, et naiste osa tasustamata majapidamistöödes suureneb veelgi ning samal ajal ähvardavad neid sellised ohud nagu pere- ja veebivägivald või karjäärivõimalustest ilmajäämine. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nii ühiskond tervikuna kui ka ettevõtjad peavad tegema kõik võimaliku, et kummutada need stereotüübid ja lisaks naiste paljudele muudele rollidele ja omadustele tunnustada neid täisväärtuslike töötajatena. Nende eelarvamuste sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed ühiskonnale on väga rängad. Kõigi sektorite sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel peaks olema võimalik võtta juhiroll, et lahendada see probleem, mis on ülioluline inimõiguste ja naiste õiguste seisukohast, ent samuti Euroopa majanduse jaoks (10). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kaugtöö mõju hindamisel on oluline tähele panna, et pandeemia ajal ja tavaoludes võib see mõju olulisel määral erineda. Tõenäoliselt joonistuvad nii kaugtöö eelised kui ka puudused pandeemia ajal selgemini välja, kuna kaugtöö on olnud kohustuslik ning inimeste tegutsemist on paljudel viisidel piiratud, sealhulgas on kõik pereliikmed pidanud kasutama kodu ühise töö-, õppe ja eluruumina. Seega on vaja kaugtöö mõju soolisele võrdõiguslikkusele ja töömaailmale hinnata mitte ainult lühemas, vaid eelkõige pikemas plaanis, osutades samuti vajalikku tähelepanu kaugtöö tegemiseks normaalsete töötingimuste tagamisele. Tavaoludes tuleks kaugtööd teha vastastikuse kokkuleppe alusel ja vabatahtlikult, kusjuures kõik selleks vajalikud praktilised korraldused määratletaks lepingulise kokkuleppe osana ja/või kollektiivlepingutega. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee kasutab ka võimalust siduda arvamuse mõni element ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga 2030, eelkõige kestliku arengu 5. eesmärgi (sooline võrdõiguslikkus) ja 8. eesmärgiga (inimväärne töö ja majanduskasv), et aidata neid saavutada. Kestliku arengu 5. eesmärgi alaeesmärkide hulgas on lõpetada kõik diskrimineerimise vormid ning kaotada naiste- ja tüdrukutevastase vägivalla kõik vormid, tunnustada ja väärtustada tasustamata hooldamis- ja majapidamistöid, osutades avalikke teenuseid, tagades taristu ja sotsiaalkaitse ning edendades kohustuste jagamist leibkonnas ja perekonnas. Veel üks alaeesmärk on edendada tehnoloogiate, eelkõige info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist, et suurendada naiste mõjuvõimu. Kestliku arengu 8. eesmärk on püsiv, kaasav ja jätkusuutlik majanduskasv, täielik ja tulemuslik tööhõive ning inimväärne töö kõigile, samuti hõlmab see suuremat tootlikkust näiteks tehnoloogia ajakohastamise ja innovatsiooni abil. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Pandeemiast saadud õppetunnid: sooline perspektiiv

| 3.1. | Kaugtöö soolist mõõdet arvesse võttes saab pandeemia perioodist kaasa võtta mitu õppetundi. Pandeemia ajal joonistus selgelt välja naiste oluline roll majanduses elutähtsate hooldustöötajatena, kes töötavad sageli n-ö eesliinil (11). Uuringud näitavad, (12) et paljud tööturul ja ühiskonnas olemasolevatest struktuursetest soolise ebavõrdsuse aspektidest on pandeemia mõjul süvenenud ning et pandeemia on ebaproportsionaalselt mõjutanud naisi. Käesolevas peatükis käsitletakse mõnda olulist pandeemia ajal (peamiselt kodust tehtavat) kaugtööd puudutavat järeldust, sest soolise aspekti arvestamist saab kasutada, et edendada soolist võrdõiguslikkust. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kuigi pandeemiaga toimetulekuks muudeti kaugtöö kõikjal, kus võimalik, kohustuslikuks, ei saanud kõik töötajad kaugtööd teha. Kaugtöö oli levinum linnades kui maapiirkondades ning kolmanda taseme haridusega inimeste seas. Erinevusi on ka sektorite kaupa: kaugtöö osakaal on suurem hariduses, finantsteenustes ja avalikus halduses ning väiksem tervishoius, transpordis, põllumajanduses, kaubanduses, majutuses ja toitlustuses (13). Uuringute põhjal on saadud andmeid selle kohta, millistes ametites on võimalik kaugtööd teha, ent vaja on edasist analüüsi (14). Samuti on ilmselge, et on töökohti, mille puhul kaugtöö pole võimalik, ning töökohti, mille puhul see on võimalik ainult väga piiratud ulatuses (15). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pandeemia ajal on kaugtööd teinud rohkem naisi kui mehi. Kuigi sel perioodil vähendati rohkem meeste kui naiste nädalasi töötunde, lõpetasid töötavad naised suurema tõenäosusega ajutiselt töötamise (sundpuhkus). Selle üks usutav seletus on asjaolu, et töötavad naised ja emad on COVID-19 pandeemia ajal kandnud põhiosa töökohtade, koolide ja lapsehoiuasutuste sulgemise tõttu suurenenud koduste hooldamiskohustuste koormast. Kahe töötajaga leibkondade puhul, kellel oli valikuvõimalus, valisid sundpuhkusele jäämise pigem naised kui nende meessoost kaaslased (16). Paljudes liikmesriikides süvendas lapsevanemate raskusi kitsenenud valik saadaolevaid lapsehoiu- ja muid hooldusteenuseid ning lapsehoiu- ja muude hooldusasutuste vähene paindlikkus pandeemia ajal, mõjutades kõige rängemalt naisi ja emasid. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Veerand kõigist kaugtöötajatest olid alla 12-aastaste laste vanemad, kellest 22 % kogesid teistest rühmadest palju rohkem raskusi tööle keskendumisel ning töö ja eraelu tasakaalu saavutamisel (17). Eelkõige hooldamiskohustustega töötavate naiste puhul raskendas kodust töötamist mitu tegurit, nt sellise vaikse ruumi puudumine, kus segamatult tööd teha, ent samuti jäi puudu tööle pühendumiseks vajalikust ajast, millele lisandus suundumus kauem töötada ja isegi olla pidevalt kättesaadav ning mitte järgida kättesaadavuse ja mittekättesaadavuse korda. Seetõttu on vaja paremini jõustada asjakohaseid kehtivaid õigusakte, tõhustada järelevalvet tööinspektsioonide kaudu ning hinnata olemasoleva raamistiku asjakohasust. Üksikvanemad, kellest Euroopa Liidus moodustavad 85 % naised, olid eriti haavatavad, sest pandeemia raskendas neil niigi keerulist töö ja eraelu tasakaalu saavutamist (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ühtlasi on märke sellest, et pingelistes, tiheda konkurentsiga ja suuri erioskusi nõudvates sektorites, näiteks akadeemilises valdkonnas, oli mõju seal töötavatele naistele suurem kui nende meeskolleegidele, (19) sest tasustamata hooldamis- ja majapidamistööd vähendasid nende võimekust olla tootlik ning õõnestasid veelgi nende karjääriväljavaateid. Sarnasel moel kannatasid VKEsid juhtivad naisettevõtjad oma püüdlustes ettevõtet liikumispiirangute ajal töös hoida lisaks tõsistele rahalistele piirangutele ka ränkade ajaliste piirangute all (20). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pandeemia ajal on samuti muret tekitavalt sagenenud naistevastane – nii füüsiline kui ka veebis toimuv – vägivald, kusjuures viimase ohvritel on sageli piiratum juurdepääs võimalikele abivahenditele ja -võimalustele (21). Pandeemia ajal, mil pandeemia leviku piiramiseks on kohustuslik püsida kodus ja võimaluse korral kodust töötada, on perevägivalla juhtumid kolmandiku võrra sagenenud (22). Tõendid näitavad ka seda, et kaugtöö tegemine on viinud tööga seotud seksuaalse ahistamise sagenemiseni veebis. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Kaugtöö võimalused, ohud ja eeltingimused

| 4.1. | Selleks et kasutada kaugtööd parimal viisil soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ning töö- ja eraelu tasakaalustamise lihtsustamiseks, tuleb terviklikult käsitleda selle võimalikke eeliseid ja ohte nii naistele kui ka meestele. Ilma nõuetekohase soolise analüüsita võivad poliitikameetmed, mis näivad olevat sooliselt neutraalsed, olla hoopis soopimedad ja avaldada naistele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kaugtöö võimaldab muu hulgas järgmist:






  — | suurendada paindlikkust tööaja korraldamisel üldiselt. Teatud määral võimaldab see üksikisikutel neilt oodatavate tulemuste saavutamiseks oma aega rohkem ise korraldada; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

suurendada paindlikkust tööaja korraldamisel üldiselt. Teatud määral võimaldab see üksikisikutel neilt oodatavate tulemuste saavutamiseks oma aega rohkem ise korraldada;

| — | suurendada paindlikkust tasustamata hooldamiskohustuste ja tasustatud töö kombineerimisel, mis võib suurendada tööturul osalemist; |
| --- | --- |

—

suurendada paindlikkust tasustamata hooldamiskohustuste ja tasustatud töö kombineerimisel, mis võib suurendada tööturul osalemist;

| — | jagada laste või teiste ülalpeetavate pereliikmete hooldamist võrdsemalt, kui mõlemad vanemad teevad kaugtööd; |
| --- | --- |

—

jagada laste või teiste ülalpeetavate pereliikmete hooldamist võrdsemalt, kui mõlemad vanemad teevad kaugtööd;

| — | kaasata paremini tööturule inimesed, keda takistavad ühiskonnas või töökohas erinevad tõkked, näiteks puudest tulenevad piirangud; |
| --- | --- |

—

kaasata paremini tööturule inimesed, keda takistavad ühiskonnas või töökohas erinevad tõkked, näiteks puudest tulenevad piirangud;

| — | suurendada tootlikkust tänu suuremale jõudlusele; |
| --- | --- |

—

suurendada tootlikkust tänu suuremale jõudlusele;

| — | parandada vastavust tööjõu pakkumise ja nõudluse vahel kohapeal, vajaduseta kolida mujale. See võib muuta piirkonnas töökohtade jaotumist linnade ja maapiirkondade vahel (23); |
| --- | --- |

—

parandada vastavust tööjõu pakkumise ja nõudluse vahel kohapeal, vajaduseta kolida mujale. See võib muuta piirkonnas töökohtade jaotumist linnade ja maapiirkondade vahel (23);

| — | säästa aega ja raha tänu pendelrände lõppemisele või vähenemisele. |
| --- | --- |

—

säästa aega ja raha tänu pendelrände lõppemisele või vähenemisele.

| 4.3. | Teisalt saab kaugtööga seostada ohte, mis peituvad peamiselt järgmisega seotud raskustes:






  — | kaugtöö tegemiseks vajaliku koha leidmine ja tööle keskendumine, eriti kui teised pereliikmed kodus õpivad või töötavad ning kui kodu on eraldi töötamiskoha jaoks liiga väike; |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

kaugtöö tegemiseks vajaliku koha leidmine ja tööle keskendumine, eriti kui teised pereliikmed kodus õpivad või töötavad ning kui kodu on eraldi töötamiskoha jaoks liiga väike;

| — | juurdepääs asjakohasele kontorivarustusele, sealhulgas ergonoomiline mööbel ning spetsiaalsed või kohandatud seadmed ja programmid, ning koolitustele; |
| --- | --- |

—

juurdepääs asjakohasele kontorivarustusele, sealhulgas ergonoomiline mööbel ning spetsiaalsed või kohandatud seadmed ja programmid, ning koolitustele;

| — | puuduv isiklik kontakt ja koostöövaim kolleegide vahel ning oht muutuda töökogukonnas n-ö nähtamatuks; |
| --- | --- |

—

puuduv isiklik kontakt ja koostöövaim kolleegide vahel ning oht muutuda töökogukonnas n-ö nähtamatuks;

| — | stereotüüpsetel töö- ja pererollidel põhineva ebavõrdse hooldamis- ja majapidamistööde jaotuse süvenemine; |
| --- | --- |

—

stereotüüpsetel töö- ja pererollidel põhineva ebavõrdse hooldamis- ja majapidamistööde jaotuse süvenemine;

| — | soolise vägivalla ja ahistamise, sealhulgas veebis toimuva ahistamise süvenemine ning sotsiaalse toe puudus isolatsioonis olles; |
| --- | --- |

—

soolise vägivalla ja ahistamise, sealhulgas veebis toimuva ahistamise süvenemine ning sotsiaalse toe puudus isolatsioonis olles;

| — | vähene liikumine ning igapäevase rutiini ja harjumuste katkemine, surve kombineerida tööd ja koduseid kohustusi ning töö ja eraelu vaheliste piiride hägustumine võib põhjustada vaimse ja füüsilise tervise probleeme, sh senisest rohkem läbipõlemisjuhtumeid; |
| --- | --- |

—

vähene liikumine ning igapäevase rutiini ja harjumuste katkemine, surve kombineerida tööd ja koduseid kohustusi ning töö ja eraelu vaheliste piiride hägustumine võib põhjustada vaimse ja füüsilise tervise probleeme, sh senisest rohkem läbipõlemisjuhtumeid;

| — | uute jälgimisvõimaluste väärkasutamine ja isikuandmete kuritarvitamine; |
| --- | --- |

—

uute jälgimisvõimaluste väärkasutamine ja isikuandmete kuritarvitamine;

| — | nii tööandjate kui ka ametiühingute raskused jälgida kodus töötamise ajal töötingimusi; |
| --- | --- |

—

nii tööandjate kui ka ametiühingute raskused jälgida kodus töötamise ajal töötingimusi;

| — | küberturvalisus ja isikuandmete kaitse üldmäärusega seotud probleemid; |
| --- | --- |

—

küberturvalisus ja isikuandmete kaitse üldmäärusega seotud probleemid;

| — | suurem sotsiaalne kontroll; |
| --- | --- |

—

suurem sotsiaalne kontroll;

| — | oht, et töötatakse kauem ja puhkeaeg jääb liiga lühikeseks, sest ei järgita kättesaadavuse ja mittekättesaadavuse korda; |
| --- | --- |

—

oht, et töötatakse kauem ja puhkeaeg jääb liiga lühikeseks, sest ei järgita kättesaadavuse ja mittekättesaadavuse korda;

| — | ametiühingute suutmatus või raskused kaitsta töötajate õigusi. |
| --- | --- |

—

ametiühingute suutmatus või raskused kaitsta töötajate õigusi.

| — | ebakindlus seoses tööandja vastutusega töötervishoiu ja tööohutuse, töötingimuste ja kollektiivlepingute rakendamise tagamise eest. |
| --- | --- |

—

ebakindlus seoses tööandja vastutusega töötervishoiu ja tööohutuse, töötingimuste ja kollektiivlepingute rakendamise tagamise eest.

| 4.4. | Kaugtöö kõige konkreetsemad eeltingimused on seotud juurdepääsuga selleks vajalikule taristule ja tehnoloogiale. Laienev ühendatus ei jõua veel kõigini: teatud naiste rühmadel (nt vanemaealised, majanduslikult ja sotsiaalselt ebasoodsamas olukorras olevad või madalama haridustasemega naised) on ebavõrdne juurdepääs ühendusele ja digitehnoloogiale, mis süvendab digilõhet (24). Seega on vaja tugevat avalikku poliitikat, et võimaldada juurdepääsu võrkudele ja kohalikele ühisruumidele, mis hõlbustavad kaugtöö tegemist väljaspool kodu. Komitee rõhutab vajadust vältida olukordi, kus kaugtöötajad kannavad sellise varustusega seotud kulud, mis on vajalik kaugtöötamiseks, nimelt IKT-seadmed, ergonoomiline mööbel, tervishoiu- ja ohutusmeetmed ning suuremad kulud, mis on seotud töö tegemise kohaga. See vajadus on sätestatud sotsiaalpartnerite raamlepingus kaugtöö kohta ja asjaomastes riiklikes õigusaktides. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Veel üks oluline eeltingimus kaugtöö tegemiseks on digioskused ja koolitus, mille poolest mehed on sageli naistest soodsamas olukorras: ainult kuues liikmesriigis (Soomes, Sloveenias, Leedus, Lätis, Küprosel ja Bulgaarias) on naised saanud internetiga seotud oskuste eest rohkem punkte kui mehed (25). Digioskusi puudutav sooline lõhe laieneb koos vanusega. Kaugtöö soolist mõõdet hinnates tuleb ka neid erinevusi arvesse võtta. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kaugtöötamine nõuab lisaks digioskustele ka oskusi juurutada pidevalt arenevaid juhtimistehnikaid ja töösuundi, mis tekitab raskusi nii töötajatele kui ka tööandjatele, iseäranis VKEdele. Äritegevuse ja töötajate eemalt juhtimine nõuab konkreetseid juhtimisoskusi, paindlikkust, vastupidavust ning uuenduslikke töö korraldamise viise, sest kaugtöö puhul on tarvis tulemustest, mitte protsessist lähtuvat juhtimist. Tuleks pakkuda erikoolitust, et aidata juhtidel/järelevalvajatel kaugtöötajaid tõhusalt juhtida. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Töötajatelt nõuab suurem paindlikkus ja vabadus oma tööd korraldada ka suurt vastutust ja pühendumust, samuti enesejuhtimise oskusi ning usalduslikku suhet töötajate ja nende juhtide vahel. Paljude uuringute tulemusel on leitud, et kaugtöö tulemusena võib teatud sektorites tootlikkus kasvada, mida on lihtsam saavutada juhtidele spetsiaalset koolitust pakkudes. See võib suurendada töötajate endi nõudlikkust nende tehtava töö suhtes ning luua rohkem jõudlust. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Kaugtöötajatel peaks olema võrdne juurdepääs koolitusele ja pidevale kutsealasele arengule ning samad võimalused edutamiseks ja ametialaseks edasijõudmiseks. See on eriti oluline kaugtöötavate naiste jaoks, kellel võib olla vähem aega ja võimalusi karjääri edendavaks tegevuseks väljaspool töögraafikut. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kui vajalikud vahendid ja oskused on kõigile kättesaadavad, peaks kaugtöö kui töö tegemise vorm olema kättesaadav ja juurdepääsetav nii meestele kui ka naistele. Kättesaadavad, kvaliteetsed, taskukohased, juurdepääsetavad ja mitmekesised avalikud hooldusteenused on seega hädavajalikud kaugtöö parimal viisiks kasutamiseks. Mõnes liikmesriigis on olemas rahalised toetused ja konkreetsed maksusoodustused, et edendada lapsehoidu kvalifitseeritud spetsialistide poolt, sealhulgas kodus, kuid sellel teemal tasuks teha võrdlusuuringuid. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Kuigi kaugtöö võib suurendada nõudlust teatud teenuste järele, võib see põhjustada mõne sellise VKE olukorra halvenemist, kus on suur naiste osakaal ning kes leiab kliente peamiselt kodust tööle või töölt koju teel olevate naiste seast. See puudutab näiteks väikseid toidu- ja muid kauplusi, turge ja teeninduskeskusi. Selle ohu leevendamiseks tuleks eemalduda stereotüüpsetest ametivalikutest. Sama kehtib ka naiste ja meeste kaugtöö võimaluste erinevuste leevendamise kohta. Neid erinevusi põhjustab valdkondlik segregatsioon ja sektorite erinev sobivus kaugtööks. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võimalused

| 5.1. | Kuigi tööandjad otsustavad selle üle, kuidas tööd korraldada, saavad sotsiaalpartnerid näiteks kollektiivläbirääkimiste abil täita olulist rolli kaugtöö edendamiseks viisil, millega panustatakse soolisse võrdõiguslikkusse ning suurendatakse samas tootlikkust ja tööheaolu. ELi sotsiaalpartnerite 2002. aastal sõlmitud ja 2008. aastal kõigis liikmesriikides rakendatud raamlepingus kaugtöö kohta (26) on sätestatud üldine õigusraamistik kaugtöö kasutamiseks viisil, mis rahuldab tasakaalustatud moel nii tööandjate kui ka töötajate vajadusi. Sotsiaaldialoog on ülioluline vahend, mille abil tegeleda selliste küsimustega nagu palgad, tööajad, kättesaadavuse kord, töötervishoid ja -ohutus ning oskuste arendamine kaugtöö kontekstis. Komitee kutsub samuti üles levitama parimaid tavasid, kuidas naised ja mehed saaksid kombineerida töö- ja pereelu võrdsel moel, ning edendama ja rahastama sotsiaalpartnerite ühismeetmeid. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kuna kaugtöö oleneb tehnoloogilisest taristust ja ühendustest, rõhutab komitee, et on ülioluline investeerida asjakohasesse digitaristusse ning võimaldada juurdepääsu stabiilsetele digiühendustele ja nõuetekohasele riist- ja tarkvarale, et võimaldada tõhusat kaugtöötamist kõigile ühiskonnarühmadele ja vältida probleeme teistes majanduse ja ühiskonna digiülemineku valdkondades. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee kordab oma üleskutset parandada kõigi inimeste digioskusi, et inimesed saaksid digiarengule paremini reageerida ja selles osaleda, kasutades täiel määral ära e-õppe võimalusi. Selleks on vajalik formaalne, informaalne ja mitteformaalne õpe ning selle valideerimine, mis kooskõlas pideva ja elukestva õppe lähenemisviisiga hõlmab põhiharidust, oskuste täiendamist ja ümberõpet. Erilist tähelepanu tuleb osutada naiste oskustele, et võimaldada neil nii täielikult osaleda tööturul kui ka hallata igapäevast digiasjaajamist. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee kutsub üles võtma vastu Euroopa hoolduskokkuleppe, sest hooldussektorisse investeerimine tagaks kvaliteetsemate teenuste osutamise kõigile kogu elu jooksul ning tunnustaks naisi ja mehi ühtviisi nii võrdsete palgasaajate kui ka hooldajatena. Komitee julgustab liikmesriike investeerima iga liiki hooldustaristusse. Riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad taasterahastu „NextGenerationEU“ raames võimaldavad suunata investeeringuid hooldussektorisse. Komitee kutsub samuti üles levitama parimaid tavasid, kuidas naised ja mehed saaksid kombineerida töö- ja pereelu võrdsel moel, ning edendama ja rahastama sotsiaalpartnerite ühismeetmeid. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles vaatama läbi Barcelona eesmärgid, (27) et tagada kvaliteetse, paindliku, mitmekesise ja taskukohase lapsehoiu kättesaadavus (28). Samuti rõhutab komitee, et oluline on minna asutusepõhiselt hoolduselt üle kogukonnapõhistele ja inimkesksetele teenustele haavatavate laste ja konkreetsete vajadustega täiskasvanute jaoks, nagu on väljendatud Euroopa Komisjoni avaldatud Euroopa ühtsetes suunistes (29). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee julgustab liikmesriike kiiresti ja tõhusalt rakendama töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi, et pakkuda perekondadele sobivaid valikuid võrdsemate tavade leidmiseks, võttes samas arvesse ka ettevõtjate, eelkõige VKEde vajadusi. Väiksemad ettevõtted, mille tegevus sõltub juba olemuslikult väikese meeskonna tööst, vajavad enamgi kui teised ettevõtted, et nende tootmiskorraldus oleks järjepidev ja stabiilne. Seniste õppetundide alusel võib kaaluda paindlikke süsteeme, milles füüsilist kohalolekut nõudev töö on kombineeritud kaugtöövõimalustega. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Erilist tähelepanu tuleb pöörata haavatavate naiste rühmadele, näiteks puuetega naised, üksikvanemad, eakad, rändajad ja romad. Tuleb toetada naisorganisatsioone ja perekondi esindavaid organisatsioone, sealhulgas ELi ja riiklikest fondidest rahastatavate sihipäraste meetmete abil. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Vägivaldsete olukordade puhul tuleks kasutusele võtta toetusteenused nende koguulatuses (arvestades, et perevägivald sagenes pandeemia liikumispiirangute tõttu oluliselt (30)) ning tagada vägivallavastaste õigusaktide järgimine. Komitee nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja ja rakendaksid meetmeid igasuguse naistevastase füüsilise või veebis toimuva vägivalla ära hoidmiseks. On vaja jõulisemaid meetmeid, et võidelda vägivalla ja seksuaalse ahistamise vastu töökohal, sealhulgas kaugtöö kontekstis. Kui turvaline töökoht ei ole kättesaadav (nt kaugtöö tõttu), puudub koduvägivalla ohvritel sotsiaalne kontroll ning neil on asjakohasele teabele ja abile piiratud juurdepääs või puudub see üldse (31). Sotsiaalpartnereid tuleks julgustada ja toetada, et nad töötaksid välja strateegiaid koduvägivalla ära hoidmiseks, sealhulgas spetsiaalsete ühismeetmete ning asjakohaste järelevalve- ja aruandlussüsteemide abil ka ja iseäranis kaugtöö puhul (32). Komitee toetab komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse liikmesriikidele luba ratifitseerida Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2019. aasta vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise konventsioon (nr 190). Komitee julgustab liikmesriike konventsiooni (33) kiiresti ratifitseerima ja soovib, et liit esitaks ELi mittekuuluvatele riikidele sama üleskutse. Komitee märgib, et nõukogu on kutsunud neid liikmesriike, kes ei ole Istanbuli konventsiooni veel ratifitseerinud, üles seda tegema, ning peab teretulnuks komisjoni Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas märgitud kavatsust esitada õigusakti ettepanek, et võidelda naistevastase soolise vägivalla, sealhulgas seksuaalse ahistamise vastu töökohal. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Kuigi kaugtöö ei ole uus töövorm, on suur osa selle mõjust veel teadmata ning seda tuleks rohkem uurida. Näiteks oleks kasulik uurida selle mõju ja eeltingimusi oludes, mis ei ole peamiselt pandeemiast põhjustatud, ning võttes arvesse majanduse ja ühiskonna eri sektorites toimuvaid pikemaajalisi arenguid. Kuna universaaldisainiga tehnoloogiline ja sotsiaalne innovatsioon on kaugtöö parimal viisil kasutamise ning samal ajal soolise võrdõiguslikkusega seotud probleemide lahendamise põhielement, kutsub komitee üles lõimima need teemad nii liikmesriikide kui ka liidu tasandil teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitikaga. Samuti tuleks koguda ja jagada häid näiteid Euroopa Liidus praegu kasutusel olevatest tavadest, et hoogustada ajakohasemate lahenduste leidmist. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Kuna investeerimine universaaldisainiga tehnilisse, sotsiaalsesse ja innovatsioonitaristusse on riigieelarvete keskne osa, võib rahaliste vahendite asjakohasel eraldamisel olla otsustav tähtsus sooliselt võrdõigusliku kaugtöö edendamisel. Selle eesmärgi toetamiseks tuleks kasutada ka ELi fonde, sealhulgas struktuurifonde ning taaste- ja vastupidavusrahastut. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Ühendatus on sotsiaalne nähtus. Tuleb arendada töökoha tasandi tavasid, näiteks kasutusele võtta selliseid vahendeid nagu sotsiaalpartnerite raamleping digiülemineku kohta, võttes samuti arvesse, et Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet valmistab praegu ette 2023. aastal algavat digiülemineku teemalist tervislike töökohtade kampaaniat. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Komitee juhib samuti tähelepanu sõltumatule raamlepingule digiülemineku kohta (34) ja kutsub komisjoni üles võimaldama spetsiaalseid rahalisi toetusi sotsiaalpartnerite ühismeetmetele ning toetama kodanikuühiskonna organisatsioone, kes panustavad töö ja eraelu tasakaalu saavutamisse. Sõltumatus raamlepingus digiülemineku kohta on täpsustatud võimalusi kättesaadavuse ja mittekättesaadavuse korraga seotud probleemide lahendamiseks digitaalsetes töökeskkondades, sealhulgas liigse kättesaadavuse ja pikkade tööpäevade põhjuseid. Tõenäoliselt on riikides palju näiteid sellest, kuidas sõltumatut raamlepingut digiülemineku kohta rakendada, sealhulgas sektori või ettevõtte tasandi kokkulepetes ning juhenddokumentides. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Seoses kättesaadavuse ja mittekättesaadavuse reguleerimisega riigi tasandil on Prantsusmaa, Belgia, Itaalia ja Hispaania võtnud vastu õigusakte, mis puudutavad õigust olla mittekättesaadav ning milles täpsustatakse õigusi ja suurendatakse teadlikkust vajadusest muuta tööajamustreid või isegi toetada kultuurilisi muutusi tervislikuma töökultuuri poole püüdlemiseks. Madalmaades ja Portugalis on tehtud seadusandlikke ettepanekuid. Saksamaal, Soomes, Iirimaal, Luksemburgis, Leedus, Maltal, Rootsis ja Sloveenias on selleteemaline arutelu käimas, ülejäänud 13 liikmesriigis pole arutelu veel alustatud. Hiljuti hääletas Euroopa Parlament mittekättesaadavuse õigust käsitlevat resolutsiooni, milles parlament kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku, mis võimaldab digitaalse töö tegijatel olla väljaspool tööaega mittekättesaadav, ning kehtestama kaugtöö miinimumnõuded ning määrama kindlaks töötingimused, töö- ja puhkeajad (35). Arvamused lahknevad küsimuses, kas on vaja vastu võtta õigusakt või piisab kehtivatest sätetest ning kasutada tuleks vaid kollektiivläbirääkimistel põhinevat lähenemist. Eriarvamustest hoolimata on sotsiaalpartnerid jõudnud suhteliselt laiapõhjalise konsensuseni selles, et kättesaadavuse ja mittekättesaadavuse kord tuleb kindlaks määrata ning selles sotsiaaldialoogi teel ettevõtte (ja/või sektori) tasandil kokku leppida, et tagada selle korra kohandatus sektorite, ettevõtete ja teiste organisatsioonide konkreetsetele vajadustele, võttes samuti arvesse töötajate vajadusi, iseäranis nende tervist ja ohutust. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Lisaks sellele peavad poliitikakujundajad töö ja tööhõivega seotud poliitika loomisel pidama nõu sotsiaalpartneritega, sealhulgas sellise poliitika korral, mis mõjutab kaugtöö tegemist ning selle soolise mõõtmega seotud aspekte. Komitee rõhutab, et soolist aspekti tuleb arvestada kõigis poliitikavaldkondades. Kuna kaugtöö on seotud ka kodanike igapäevaelu ning keskkonna- ja kliimapoliitikaga, peaksid poliitikakujundamisel sõna saama asjakohased kodanikuühiskonna organisatsioonid, kes tegelevad naiste, perekonna, tarbijate ja keskkonnaga seotud küsimustega. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Erasektori innovatsioonitöö ja uutesse meetoditesse investeerimise julgustamiseks ning uute töökohtade loomiseks viisil, mis edendab sooliselt võrdõigusliku kaugtöö eeltingimusi, on ülioluline, et Euroopa Liit pakuks ettevõtluse ja äritegevuse jaoks soodsaid tingimusi. Kaugtöö edukas haldamine nõuab ka praktilisel tasandil tihedat ja sujuvat koostööd era- ja avaliku sektori vahel. See puudutab näiteks digitaristu, hariduse ja koolituse, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste ning teadustöö ja innovatsiooni valdkondi. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Lisaks sellele on vaja uut mõtteviisi üksikisikute ja perekondade tasandil. Stereotüüpse mõtlemise vähendamine ja lõhkumine nõuab suuremat teadlikkust ja pühendumist. Ühtlasi tuleb aktiivselt edendada soolise võrdõiguslikkuse teadvustamist tagavat organisatsioonikultuuri, näiteks võrdse tasu maksmise põhimõte ja kõigi n-ö nähtavana hoidmine, ning toetada juhte kaugtöösõbralike tavade kujundamisel ja rakendamisel. Seda saaks parandada näiteks töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi rakendamise kontekstis ja teadlikkuse suurendamise kampaaniatega. Komitee julgustab sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone asuma selles kesksesse rolli ning propageerima nii mittestereotüüpseid pererolle kui ka õpinguid, ameteid ja töökohti puudutavaid mittestereotüüpseid valikuid. Soolist aspekti tuleb arvestada ka hariduses, alates lasteaiast ja algkoolist kuni kutseõppe ja ülikoolideni. |
| --- | --- |

5.15.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Eurofoundi aruanne „Elamine, töötamine ja COVID-19“. Võrreldes 2018. aastaga, mil vähem kui 5 % töötajatest tegi kaugtööd regulaarselt ning vähem kui 10 % tegi seda vahetevahel, nagu teatas Euroopa Komisjon 2020. aastal.

1

(2)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/qanda_20_357.

2

(3)  ELi sotsiaalpartnerite 2020. aasta raamleping digiülemineku kohta, 2002. aasta raamleping kaugtöö kohta ja Euroopa Komisjoni aruanne Euroopa sotsiaalpartnerite kaugtööd käsitleva raamlepingu rakendamise kohta, KOM(2008) 412 final – http://erc-online.eu/european-social-dialogue/database-european-social-dialogue-texts/.

3

(4)  ELT C 237, 6.7.2018, lk 8.

4

(5)  http://erc-online.eu/european-social-dialogue/database-european-social-dialogue-texts/ ja http://resourcecentre.etuc.org/.

5

(6)  Eurofoundi aruanne „Elamine, töötamine ja COVID-19“.

6

(7)  Euroopa Parlamendi uuringuteenistus „Gender equality: a review in progress“ (soolise võrdõiguslikkuse pooleliolev uuring): ÜRO hoiatab, et COVID-19 pandeemia tõttu võime kaotada ülemaailmsed edusammud soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas just nüüd, mil rahvusvaheline üldsus kavatses sellega hoogsamalt tegeleda.

7

(8)  „Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work“ („Soolise võrdõiguslikkuse indeks 2020: digiüleminek ja töö tulevik“), Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut.

8

(9)  „Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work“ („Soolise võrdõiguslikkuse indeks 2020: digiüleminek ja töö tulevik“), Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut.

9

(10)  Prantsusmaa Vabade Elukutsete Riikliku Liidu, Kataloonia Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Ühenduse ja Vahemere Piirkonna Naisettevõtjate Ühenduste Liidu dokumendid.

10

(11)  https://data.unwomen.org/features/covid-19-and-gender-what-do-we-know-what-do-we-need-know.

11

(12)  Euroopa Parlamendi uuringuteenistus „Achieving gender equality in the face of the pandemic and existing challenges“ („Soolise võrdõiguslikkuse saavutamine pandeemia ja seniste väljakutsete valguses“), https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ATAG/2021/659440/EPRS_ATA(2021)659440_EN.pdf; https://eige.europa.eu/topics/health/covid-19-and-gender-equality.

12

(13)  Eurofound, 2020, „Elamine, töötamine ja COVID-19“.

13

(14)  E-uuring, COVIDi rühm, töötasu struktuuri uuring. Eurofound, 2020, „Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?“ („Kaugtöövõimalus ja COVID-19 kriis: uus digilõhe?“).

14

(15)  Üldiselt võimaldab hinnanguliselt 37 % töökohtadest ELis kaugtööd (vt Eurofoundi andmed).

15

(16)  Eurofound, 2021 „COVID-19: Some implications for employment and working life“ („COVID-19: mõju tööhõivele ja tööelule“) (ilmub varsti), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

16

(17)  Eurofound, 2020, „Elamine, töötamine ja COVID-19“.

17

(18)  „Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work“ („Soolise võrdõiguslikkuse indeks 2020: digiüleminek ja töö tulevik“), Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut.

18

(19)  https://www.nature.com/articles/d41586-020-01294-9.

19

(20)  Prantsusmaa Vabade Elukutsete Riikliku Liidu, Kataloonia Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Ühenduse ja Vahemere Piirkonna Naisettevõtjate Ühenduste Liidu dokumendid.

20

(21)  https://www.opendemocracy.net/en/5050/covid19-sexual-harassment-work-online/.

21

(22)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20200406IPR76610/covid-19-stopping-the-rise-in-domestic-violence-during-lockdown.

22

(23)  https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019-2024/suica/announcements/speech-vice-president-suica-demographic-change-eu-epc_en, https://horizon-magazine.eu/article/teleworking-here-stay-here-s-what-it-means-future-work.html.

23

(24)  https://www.oecd.org/going-digital/bridging-the-digital-gender-divide-key-messages.pdf.

24

(25)  „Gender Equality Index 2020: Digitalization and the future of Work“ („Soolise võrdõiguslikkuse indeks 2020: digiüleminek ja töö tulevik“), Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut.

25

(26)  http://erc-online.eu/european-social-dialogue/database-european-social-dialogue-texts/.

26

(27)  Kooskõlas uue Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegiaga (2020–2025).

27

(28)  24. novembri 2020. aasta Euroopa sotsiaalpartnerite ühisavaldus ELi lapsehoiuteenuste kohta.

28

(29)  https://deinstitutionalisationdotcom.files.wordpress.com/2017/07/guidelines-final-english.pdf/.

29

(30)  https://unric.org/en/who-warns-of-surge-of-domestic-violence-as-covid-19-cases-decrease-in-europe/; https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20200406IPR76610/covid-19-stopping-the-rise-in-domestic-violence-during-lockdown.

30

(31)  2020. aasta märtsi väljaandes „Brief no 3 – Domestic violence and its impact on the world of work“ („Ülevaade nr 3 – koduvägivald ja selle mõju töömaailmale“) kirjeldab ILO suuri kulusid, mida koduvägivald põhjustab riikide majanduses. https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---gender/documents/briefingnote/wcms_738117.pdf).

31

(32)  Parimate tavade näiteid vt Vodafone Toolkit on domestic violence and abuse at work: Recognise, respond and refer https://www.vodafone.com/content/dam/vodcom/files/vodafone_domestic_violence_toolkit_2020.pdf.

32

(33)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52020PC0024&qid=1614615066819.

33

(34)  https://www.ceep.eu/wp-content/uploads/2020/06/Final-22-06-20_Agreement-on-Digitalisation-2020.pdf.

34

(35)  https://www.europarl.europa.eu/news/et/press-room/20210114IPR95618/parlament-oigus-olla-mittekattesaadav-peaks-olema-pohioigus-kogu-elis, 472 poolthäält, 126 vastuhäält ja 83 erapooletut.

35

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski vähemalt veerandi häältest (kodukorra artikli 59 lõige 3).

Punkti 4.3 kolmeteistkümnes taane

Taane välja jätta:

| | 4.3. | Teisalt saab kaugtööga seostada ohte, mis peituvad peamiselt järgmisega seotud raskustes:

  [...]






  — | ebakindlus seoses tööandja vastutusega töötervishoiu ja tööohutuse, töötingimuste ja kollektiivlepingute rakendamise tagamise eest. |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.

[...]

—

ebakindlus seoses tööandja vastutusega töötervishoiu ja tööohutuse, töötingimuste ja kollektiivlepingute rakendamise tagamise eest.

Motivatsioon

Ühenduse õigustikus on ulatuslikud ja terviklikud sätted, millega tagatakse kaugtöö ajal töötervishoid ja -ohutus, sealhulgas sõnaselged õigused ja kohustused. Arvamuse koostamise käigus ei leitud tõendeid ega isegi vihjeid sellise ebakindluse kohta.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 103 |
| --- | --- |
| Vastu: | 112 |
| Erapooletuid: | 25 |

Poolt:

103

Vastu:

112

Erapooletuid:

25

Punkt 1.4

Muuta järgmiselt:

| | 1.4. | Komitee võtab teadmiseks
  leiab, et olemasolevad kaugtööalased õigus- ja muud raamistikud on asjakohased ja piisavad. Need hõlmavad tööaja direktiivi, tööohutust ja töötervishoidu käsitlevat direktiivi, töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi ning Euroopa sotsiaalpartnerite sõltumatuid raamlepinguid kaugtöö kohta (2002), mida liikmesriikides eri vahendite abil rakendatakse, ja digiülemineku kohta (2020). Komitee kutsub üles neid kiiresti ja tõhusalt rakendama, andes neile uue hoo, edendades riiklikul tasandil muu hulgas kollektiivläbirääkimisi, eesmärgiga avaldada positiivset mõju soolisele võrdõiguslikkusele.
  Samuti märgib komitee, et puudub konsolideeritud Euroopa kaugtöö raamistik. Euroopa Parlament on märkinud, et kaugtöö tingimuste reguleerimiseks kogu ELis on vaja õigusraamistikku, et tagada inimväärsed töö- ja tööhõivetingimused digimajanduses, aidates sel viisil vähendada ebavõrdsust ja lahendada palgavaesuse probleemi. Seepärast soovitab komitee hinnata kehtivaid eeskirju, et teha kindlaks nende tõhusus, võttes arvesse kaugtöö kiiret levikut, teadlikkust uutest riskidest ja saadud õppetunde. Eelkõige julgustab komitee sotsiaalpartnereid 2002. aasta kaugtööd käsitlevat raamlepingut läbi vaatama ja andma sellele uut hoogu. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Motivatsioon

Muudatusettepanek muudab teksti täpsemaks ja selgemaks ning viib selle paremini kooskõlla arvamusega.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 109 |
| --- | --- |
| Vastu: | 112 |
| Erapooletuid: | 18 |

Poolt:

109

Vastu:

112

Erapooletuid:

18

Punkt 1.8

Välja jätta.

| | 1.8. | Kaugtööga kaasneb oht, et töötaja muutub töökogukonnas nähtamatuks, jäädes ilma ametlikest ja mitteametlikest tugistruktuuridest, isiklikest kontaktidest kolleegidega ja juurdepääsust teabele. See võib viia selleni, et töötajaid ei võeta arvesse edutamis- ja koolitusvõimaluste puhul ning neil puudub oluline teave töötasu ja töötajate õiguste kohta. Naiste puhul võib see suurendada olemasolevat soolist ebavõrdsust, näiteks soolist palgalõhet. Kavandatud direktiivist töötasude läbipaistvuse kohta, mille Euroopa Komisjon avaldas 4. märtsil 2021, võiks kujuneda oluline vahend nähtamatusest tingitud teabepuuduse käsitlemiseks. |
| --- | --- | --- |

1.8.

Motivatsioon

Muudatusettepanek muudab teksti täpsemaks ja selgemaks, kuna käesoleva punkti elemendid on juba lisatud nii järeldustesse ja soovitustesse kui ka arvamuse põhiteksti.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 113 |
| --- | --- |
| Vastu: | 125 |
| Erapooletuid: | 13 |

Poolt:

113

Vastu:

125

Erapooletuid:

13

Täiskogus vastu võetud muudatusettepanekute kohaselt muudeti sektsiooni arvamuses järgmisi punkte, kuigi nende esialgse kuju säilitamine kogus hääletamisel enam kui veerandi häältest (kodukorra artikli 59 lõige 4):

Punkt 3.4

Muuta järgmiselt:

| | 3.4. | Veerand kõigist kaugtöötajatest olid alla 12-aastaste laste vanemad, kellest 22 % kogesid teistest rühmadest palju rohkem raskusi tööle keskendumisel ning töö ja eraelu tasakaalu saavutamisel (17). Eelkõige hooldamiskohustustega töötavate naiste puhul raskendas kodust töötamist mitu tegurit, nt sellise vaikse ruumi puudumine, kus segamatult tööd teha, ent samuti jäi puudu tööle pühendumiseks vajalikust ajast, millele lisandus suundumus kauem töötada ja isegi olla pidevalt kättesaadav ning mitte järgida kättesaadavuse ja mittekättesaadavuse korda, mistõttu on vaja paremini jõustada asjakohaseid kehtivaid õigusakte ning tõhustada järelevalvet tööinspektsioonide kaudu. Üksikvanemad, kellest Euroopa Liidus moodustavad 85 % naised, olid eriti haavatavad, sest pandeemia raskendas neil niigi keerulist töö ja eraelu tasakaalu saavutamist (18). |
| --- | --- | --- |

3.4.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 120 |
| --- | --- |
| Vastu: | 111 |
| Erapooletuid: | 15 |

Poolt:

120

Vastu:

111

Erapooletuid:

15

Punkti 4.3 kaheteistkümnes taane

Muuta järgmiselt:

| | 4.3. | Teisalt saab kaugtööga seostada ohte, mis peituvad peamiselt järgmisega seotud raskustes:

  [...]






  — | ametiühinguesindajatega suhtlemise takistatus; |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.

[...]

—

ametiühinguesindajatega suhtlemise takistatus;

[...].

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 124 |
| --- | --- |
| Vastu: | 113 |
| Erapooletuid: | 11 |

Poolt:

124

Vastu:

113

Erapooletuid:

11

---

(17)  Eurofound, 2020, „Elamine, töötamine ja COVID-19“.

(18)  „Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work“ („Soolise võrdõiguslikkuse indeks 2020: digiüleminek ja töö tulevik“), Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut.

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/26

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ühtne Euroopa raudteepiirkond“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Portugali taotlusel)

(2021/C 220/03)

| Raportöör: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Raportöör:

Stefan BACK

| Konsulteerimistaotlus | ELi nõukogu eesistujariik Portugal, 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 149/68/10 |

Konsulteerimistaotlus

ELi nõukogu eesistujariik Portugal, 26.10.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

149/68/10

1.   Järeldused ja soovitused

Eesistujariigi Portugali esitatud küsimuste kohta

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et kuigi turgude avamise ja tehnilise ühtlustamise osas on liberaliseerimise kolmekümne aasta jooksul palju toimunud, on poliitilisel, regulatiivsel ja kultuurilisel tasandil veel palju teha. Meetmetes tuleb suuremat tähelepanu pöörata sotsiaalõigusnormide väljatöötamisele, kohandamisele ja tõhusale rakendamisele. Nende abil tuleb taotleda komisjoni säästva ja aruka liikuvuse strateegias ette nähtud suuremat turuosa ning parandada keskkonnaalast ja sotsiaalset jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | On vaja meetmeid piiriüleste tegevuste hõlbustamiseks, vähendades vajadust piirikontrolli järele ning kõrvaldades haldusprobleemid ja viivitused piiriületuspunktides. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Parandada tuleb liikluse planeerimise prioriteete, läbilaskevõime planeerimist ja teavitamist, et võimaldada nii suuremat paindlikkust kui ka läbilaskevõime optimeeritud planeerimist raudteetaristu ja ka näiteks terminalide puhul mitmeliigiliste voogude optimeerimiseks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Investeeringuid on vaja taristu, aga ka veeremi digiteerimise ja ajakohastamise jaoks, näiteks Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) ja automatiseeritud ühendusseadmete kasutuselevõtu digiteerimiseks, sealhulgas investeeringud õiglasse üleminekusse ja oskuste arendamisse, et täiustada sujuvaid liiklusvooge, optimeerida ressursside kasutamist ja tagada tööhõive. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Raudtee-kaubaveo parandamiseks soovitab komitee võtta lisameetmeid, nt ettevõtjate ja transpordiliikide koostöö eesmärgiga paremini saavutada keskkonnaalane ja sotsiaalne jätkusuutlikkus ja tõhusus, Euroopa kogumisrongisüsteemi taaskäivitamine, strateegiliste taristute (nt sadamate) ühendamine raudteelahendustega, investeeringud eraharuteedesse, suurte logistikaettevõtete kaasamine oma voogude ümbersuunamisel, tagades kõigi transpordiliikide keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt eeskujulikud tulemused. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Seoses valitsemissektori võlaga soovitab komitee teha Maastrichti kriteeriumidest erandi avaliku sektori investeeringutele transporditaristusse ka pärast COVID-19 kriisi. Tuleks suurendada jõupingutusi raudteesektorisse tehtavate investeeringute suurendamiseks, et edendada sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt jätkusuutlikku transporti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Taristu arendamine, sealhulgas üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) põhivõrgukoridoride ja kaubaveokoridoride õigeaegne rakendamine, on keskse tähtsusega ning rahastamise ja planeerimise seisukohast väga oluline. ELi raudteevõrgu arendamisel pärast 2030. aastat on eriti oluline liikuda edasi kõiki ELi pealinnu ja suurlinnu ühendava kiirraudteevõrgu väljaarendamise suunas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee rõhutab, et kvalifitseeritud ja motiveeritud töötajad ning head töötingimused on raudteetranspordi edukaks arenguks määrava tähtsusega. Seetõttu on oluline, et oleks olemas piisavad sotsiaalõigusnormid, sealhulgas seoses raudteetöötajate lähetamisega. Komitee rõhutab sellega seoses hästi toimiva sotsiaaldialoogi tähtsust. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | COVID-19 kriisist saadud kogemusi tuleb kasutada vastupidavama ja tõhusama raudteesüsteemi väljaarendamiseks. Vastupanuvõime kavandamine tuleb läbi viia tihedas koostöös sotsiaalpartneritega. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Algselt ette nähtud taristuettevõtja staatus on kahtlemata aidanud tagada, et taristu läbilaskevõime on jaotatud sõltumatul, õiglasel ja mittediskrimineerival viisil, ning on suurendanud ettevõtjate usaldust õiglase kohtlemise vastu. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (1) õigusliku raamistiku hilisemate muudatustega nähakse aga ette organisatsioonilise mudeli laiem valik, keskendudes taristuettevõtja sõltumatusele nn olulistes ülesannetes (teenindusaegade jaotamine, tasude määramine ja kogumine) ning läbipaistvusele, mis tagatakse eraldi raamatupidamisarvestuse abil. Praegused sätted on täiesti piisavad, et tagada siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalik sõltumatus ja läbipaistvus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee rõhutab, et integreeritud raudteesüsteemid võivad samuti nagu integreerimata süsteemid tagada õiglase jaotuse. Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et paljud Euroopa suured ja edukad raudteeriigid otsustasid edendada integreeritud raudtee-ettevõtteid, et tagada sünergia, parem koordineerimine, paindlikkus ja riigisisene tööturg tööhõive kindlustamiseks. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Taristuettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate vaheline kooskõlastusmehhanism ning Euroopa taristuettevõtjate võrgustik on olulised aspektid, mis aitavad saavutada optimeeritud tõhusust. |
| --- | --- |

1.12.

Täiendavad järeldused

| 1.13. | Taristuettevõtjad peavad rohkem tähelepanu pöörama kitsaskohtadele, linnapiirkondadele, piiriülestele ühendustele ning piiriülestele liiklusvoogudele ja koostööle. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Transpordikoridori ja ELi tasandil koordineeritud liikluse ja ressursside haldamise võimalus on huvipakkuv ning seda tuleb uurida näiteks raudteekaubaveo koridori rakendamise osana või põhivõrgukoridoride osana. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee tõstatab küsimuse, kas raudteetranspordis oleks vaja kultuurimuutust ja lähenemisviisi, mis keskendub palju rohkem klientide vajadustele nii reisijate- kui ka kaubaveo valdkonnas. Euroopa raudteeaastat 2021 tuleks kasutada võimalusena edendada seda käitumismuutust ja arendada sujuvamat koostööd ettevõtjate ja klientide vahel ning optimeerida digiteerimise pakutavate võimaluste kasutamist. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee märgib, et COVID-19 tõttu on projekte edasi lükatud või on need takerdunud. Nüüd on oluline kaotatud aeg tagasi teha. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Tundub olevat selge, et arvesse tuleb võtta ka praegust vajadust poliitikameetmete ja raudteesüsteemi parandamise järele, et saavutada raudtee osakaalu eesmärgid ja võimaldada raudteel täiel määral osaleda kestlikus Euroopa mitmeliigilises transpordisüsteemis. Riigiabi ja riigi sekkumine on jätkuvalt väga olulised, et tagada oluliste teenuste osutamine ka pärast COVID-19 kriisi. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | COVID-19 mõju on kahjulik igasugusele raudtee-reisijateveole ja eelkõige rahvusvahelistele marsruutidele. Võttes arvesse raudteesektori eripära, selle 2020. aasta tulude vähenemist summas 26 miljardit eurot, 2021. aasta kahjumit ning eeldatavalt aeglast taastumise tempot, on raudteeveo-ettevõtjatele ja taristuettevõtjatele vaja piisavat ja paindlikku rahalist toetust ning seda tuleb kasutada tõhusalt, et toetada raudteetranspordi turu arengut ja sektori konkurentsivõimet võrreldes muude transpordiliikidega. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Avaliku teenindamise lepingud on olulised, et tagada ligipääsetavad, taskukohased ja kaasavad reisijateveoteenused kõigile. Komitee leiab, et avaliku teenindamise otselepingute sõlmimine on üks kõige tõhusamaid ja tulemuslikumaid meetmeid raudtee-reisijateveo edendamiseks. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Euroopa raudteeaasta 2021 on suurepärane võimalus teha kokkuvõtteid senisest arengust ja seada eesmärgid tulevikuks. Seepärast kutsub komitee üles ELi raudteepoliitikat ja selle saavutusi erapooletult analüüsima vastavalt punktis 7.2 kirjeldatud volitustele ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklites 90 ja 91 sätestatud transpordipoliitika eesmärkidega, võttes nõuetekohaselt arvesse õigust piisavale avalikule teenusele turutõrke korral, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1370/2007, (2) samuti ELi toimimise lepingu artiklit 14 ja protokolli nr 26 ning ELi põhiõiguste harta artiklit 36. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Üldised märkused / eesistujariigi Portugali küsimused

| 2.1. | Eesistujariik on palunud, et arvamuses keskendutaks kolmele järgmisele küsimusele. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mida võiks õppida kolme aastakümne jooksul tehtud katsetest liberaliseerida liikmesriikide (ja Ühendkuningriigi) raudteesektor? |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kas raudteesüsteemi eraldamine on parandanud või kahjustanud selle toimimist tervikuna? |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kas taristuettevõtjate eraldamisel raudtee-ettevõtjatest tuleks lähtuda ühtsest mudelist või tuleks edendada mudelite paljusust? |
| --- | --- |

2.4.

3.   Ühtne Euroopa raudteepiirkond

| 3.1. | Ühtne Euroopa raudteepiirkond kavandati 1996. aasta valges raamatus „Ühenduse raudteede taaselustamise strateegia“. Seda on rakendatud nelja seadusandliku paketi kaudu, mis võeti vastu 2001., 2004., 2007. ja 2016. aastal. 2001. aastal oli raudtee-kaubaveo (maismaatransport) osakaal 17,5 %, 2006. aastal 17,0 % ja 2018. aastal 17,9 %. Raudtee-reisijateveo osakaal kujunes järgmiselt: 6,6 % 2007. aastal, 6,6 % 2010. aastal ja 6,9 % 2018. aastal (kõigi reisijateveo liikide osas). Ainult maismaatransport: 6,9 % aastal 2007. aastal, 7,0 % 2011. aastal ja 7,9 % 2018. aastal (3). Hoolimata samast õigusraamistikust olid arengusuunad liikmesriikides erinevad. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kokkuvõttes hõlmavad need paketid riigisiseste ning rahvusvaheliste reisijate- ja kaubaveoturgude avamist, tehnilist ühtlustamist, sealhulgas taristu- ja veereminõuete osas, hõlmates ka Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi, mida kasutatakse peamiselt TEN-T põhivõrgus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Raamistik tagab taristuettevõtja sõltumatuse sellistes olulistes ülesannetes nagu teenindusaegade jaotamine ja sätted taristuettevõtja eraldi raamatupidamisarvestuse kohta. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Õigusraamistik hõlmab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ, (4) mis käsitleb vedurijuhtide pädevuste ja tervisliku seisundi sertifitseerimist, sealhulgas keeleoskust rahvusvahelises transpordis käsitlevaid sätteid, ning nõukogu direktiivi 2005/47/EÜ, (5) mis käsitleb piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimusi, mis mõlemad põhinevad Euroopa sotsiaalpartnerite kokkulepetel vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 155. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Samuti nähakse raamistikuga ette taristuettevõtjate ja käitajate vaheline riiklik koordineerimismehhanism taristu hooldamise ja läbilaskevõime eesmärkide, ühendvedude ja koostalitlusvõime, taristule juurdepääsu ja selle kasutamise, samuti transpordiliikide vahelise koostöö ja teenuse kvaliteedi küsimustes. Euroopa taristuettevõtjate võrgustik tagab koostöö ja kogemuste vahetuse. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Reisijateveo eeskirjad sisaldavad sätteid teenuste hankelepingute ja riigihangete kohta, samuti pädevatele asutustele antud võimalust kuulutada välja hinnakujundust ja teenuste taset käsitlevad üldeeskirjad. Avaliku reisijateveoteenuse osutamist reguleeritakse avaliku teenuse osutamise kohustuse määrusega (EÜ) nr 1370/2007 (muudetud määrusega (EL) 2016/2338), milles nõutakse, et pädevad asutused sõlmiksid avalike teenuste lepingud vastavalt määruses sätestatud eeskirjadele. Need hõlmavad pädevate asutuste ja liikmesriikide pädevust kehtestada ettevõtja vahetumise korral sotsiaalseid kriteeriume ja standardeid ning kohustus töötajad üle viia. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Rakendamise hetkeseis – 30 aasta jooksul lahendamata jäänud probleemid

| 4.1. | Peaaegu kolm aastakümmet jõupingutusi ELi rahvusvaheliste ja riiklike raudtee-kaubaveo- ja -reisijateveoturgude avamiseks ning erinevate tehniliste ja ohutuseeskirjade ühtlustamiseks, millega luua ühtne Euroopa raudteepiirkond, ei ole andnud kokkuvõttes soovitud tulemusi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Samuti tuleb meelde tuletada, et seoses rahvusvaheliste raudtee-reisijateveo marsruutidega ja selle turusegmendi läbilaskevõime arendamisega on ELi säästva ja aruka liikuvuse strateegia eesmärk saavutada 2050. aastaks täielikult toimiv mitmeliigiline üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T), et tagada kiire ühendusega säästev ja arukas transport. Selline süsteem peaks suutma ühendada omavahel ELi suuremad linnad raudteepõhiste jätkusuutlike teenuste abil, mis suudavad järk-järgult ja vähemalt osaliselt asendada mandrisiseseid lennuühendusi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Vaatamata turu täielikule avamisele, meetmetele, millega tagatakse vaba ja mittediskrimineeriv juurdepääs taristule, ühtlustatud tehnilistele eeskirjadele ja raudteehalduse lihtsustamisele esineb raudteesektoris endiselt märkimisväärseid puudujääke suutlikkuses suurendada oma osakaalu nii reisijateveo kui ka kaubaveo osas. Mitmeid teemasid on käsitletud komisjoni 2020. aasta talituste töödokumendis, mis on lisatud komisjoni teatisele säästva ja aruka liikuvuse strateegia kohta (edaspidi „töödokument“) koos mitme soovitusega (6). Sarnased seisukohad kaubaveo kohta on esitatud ka Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta eriaruandes „ELi raudteekaubavedu ei ole ikka veel õigel teel“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee on seisukohal, et analüüs, milles piirdutakse ELi õigusraamistiku rakendamisega ja turu avatuse taseme mõõtmisega, ei ole piisav ühtse Euroopa raudteepiirkonna puuduste täielikuks analüüsimiseks ja mõistmiseks. Seepärast nõuab komitee edutegurite ja probleemide laiaulatuslikku ja terviklikku analüüsimist koos praeguse raamistiku hindamisega, hinnates sealhulgas selle mõju töötingimustele, pidades silmas ELi toimimise lepingu artiklites 90 ja 91 sätestatud kohustust luua siseturg, kus kehtivad rahvusvahelise transpordi ühtlustatud eeskirjad ja kus on kindlaks määratud kabotaaži tingimused, ning ELi toimimise lepingu artiklit 14 üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta, võttes nõuetekohaselt arvesse ühtse turu ja konkurentsiõiguse põhimõtteid, mis on raudteetranspordi jaoks sätestatud määruses (EÜ) nr 1370/2007, ning pidades silmas ka ELi toimimise lepingu protokollis nr 26 sätestatud liikmesriikide rolli ja põhiõiguste harta artiklit 36. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Turu avamine on seega kulgenud ebaühtlaselt. Siiski on mitmeid edulugusid. Näiteks on Austria, Saksamaa ja Rootsi saavutanud vaatamata kogu ELi hõlmavale üldisele langusele paremaid tulemusi raudteel veetavate kaupade osakaalu ja mahtude osas (7). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Austria riigi omandis olev raudtee-ettevõte ÖBB on edukalt välja töötanud rahvusvaheliste öiste reisirongiühenduste võrgustiku, samal ajal kui tema riigisisene turuosa vähenes 2018. aastal 88,4 %-lt 86,5 %-le. 2019. aasta reisijateveoga seotud 2,2 miljardi euro suurusest kogukäibest näib ligikaudu 1,4 miljardit eurot olevat seotud avaliku teenindamise kohustusega (8). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Avaliku teenindamise kohustused on olulised, et tagada inimestele ligipääsetavad, taskukohased ja kaasavad reisijateveoteenused. Turulepääs on avatud kaubanduslikele reisijateveoteenustele, sageli pikamaateenustele. Pikamaatransporti ja piirkondlikku transporti ei saa siiski üksteisest eraldada. Iga pikamaarong täidab reisijate jaoks piirkondlikke funktsioone, eriti kui peatused on linnalähipiirkondades. Piirkondlikud liinid tagavad vajaliku arvu reisijaid ja toidavad põhiliine. Samuti leevendavad nad pikkade liinide taristu koormust ja tagavad jaotuse piirkonnas.
  Liikmesriigid rakendavad lisaalgatusi, et luua põhiühendused uute rongiteenustega, sealhulgas öörongiliinidega, kusjuures neid arenguid veavad turgu valitsevad käitajad. Sellistest kavadest on juba teatanud näiteks Saksamaa (TEE 2.0), Madalmaad ja Rootsi. Komitee on seisukohal, et need algatused näitavad raudteesüsteemi keerukust ja et vaba turulepääs – mis kehtib rahvusvahelise reisijateveo puhul alates 2010. aastast – ei ole sobiv vahend (rahvusvahelise) pikamaa-reisijateveo arengu stimuleerimiseks. Vaja on poliitilist tahet, poliitilisi otsuseid keskkonnasõbralike ja kaasavate lahenduste prioriseerimise kohta koos vajalike investeeringute ja hea valitsemistavaga. |
| --- | --- |

4.7.

Liikmesriigid rakendavad lisaalgatusi, et luua põhiühendused uute rongiteenustega, sealhulgas öörongiliinidega, kusjuures neid arenguid veavad turgu valitsevad käitajad. Sellistest kavadest on juba teatanud näiteks Saksamaa (TEE 2.0), Madalmaad ja Rootsi. Komitee on seisukohal, et need algatused näitavad raudteesüsteemi keerukust ja et vaba turulepääs – mis kehtib rahvusvahelise reisijateveo puhul alates 2010. aastast – ei ole sobiv vahend (rahvusvahelise) pikamaa-reisijateveo arengu stimuleerimiseks. Vaja on poliitilist tahet, poliitilisi otsuseid keskkonnasõbralike ja kaasavate lahenduste prioriseerimise kohta koos vajalike investeeringute ja hea valitsemistavaga.

| 4.8. | Komitee leiab, et avaliku teenindamise otselepingute sõlmimine on üks kõige tõhusamaid ja tulemuslikumaid meetmeid raudtee-reisijateveo edendamiseks. See on raudteesüsteemide selgroog näiteks Austrias ja Šveitsis, kes on turuosa poolest esirinnas. Lisaks märgib komitee, et turu avatuse ja klientide rahulolu või piletihindade vahel ei ole mingit seost. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Eespool nimetatud komisjoni töödokumendi kohaselt on siiski veel erinevaid probleeme seoses turulepääsu avamise ja atraktiivsete raudteeühenduste loomisega. Olulised aspektid on järgmised: |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Piisava teabe kättesaadavus, mis võimaldab raudtee-ettevõtjatel esitada pakkumismenetlustes piisavad pakkumused, vaatamata 2016. aasta neljandas raudteepaketis tehtud muudatustele, et tagada pakkujatele piisava teabe kättesaadavus. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Uute turuletulijate jaoks on endiselt suur probleem juurdepääs veeremile. Veeremid, mille sertifitseerimine kehtib kogu Euroopa Liidus, on nii reisijate- kui ka kaubaveoks kasutatava veeremi osas suhteliselt vähe kättesaadavad. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Seoses veeremi kättesaadavusega avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks reisijate raudteeveoks annavad määruse (EÜ) nr 1370/2007 (mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel) sätted pädevatele asutustele võimaluse võtta vajaduse korral meetmeid sellise juurdepääsu hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | Rongide otsepiletite või kombineeritud piletite müük on endiselt problemaatiline, eelkõige seoses ajakohase teabega piletihindade, broneeringute ja liikluse kohta. |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.10. | Vaatamata neljanda raudteepaketi sätetele, mis võimaldavad raudtee-ettevõtjatel kogu Euroopa Liidus teostatavatele vedudele saada Euroopa Raudteeagentuurilt ühtse ohutustunnistuse, ei ole paljud eeskirjad ühtlustatud, mis toob kaasa piiriüleste toimingute keerukuse ja kulukuse ning eelkõige viivitused piiriületusel. Seetõttu võib selliste eeskirjade ühtlustamine olla tulevikus oluline ülesanne ning tulevaste ühiste digitaalsete ja automatiseeritud lahenduste eeltingimus. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee rõhutab, et tehniline ühtlustamine ja taristu ajakohastamine on hästitoimiva ühtse Euroopa raudteepiirkonna saavutamise võtmetegur. Investeeringud taristu ja veeremi moderniseerimisse on väga kulukad. Õigupoolest on uuendusi raudteevaldkonnas, nagu kiirrongid, välja arendanud riigi omandis olevad ettevõtjad avaliku sektori toetusel. Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas kehtivad spetsiaalsed riigiabi eeskirjad. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komitee võtab teadmiseks, et komisjon teeb koostööd raudteesektori ja liikmesriikidega, eeldatavasti piiriületuse hõlbustamiseks raudtee-kaubaveokoridorides. Komitee peab oluliseks, et komisjon koostaks ulatusliku ülevaate praegustest takistustest, sealhulgas mitmesugustest hoiakuprobleemidest, ning soovitaks lahendusi. Sellega seoses kutsub komitee üles kaasama sotsiaalpartnerid komisjoni ettevalmistustöösse. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Raudtee-kaubaveoga seoses tõstatuvad mitmesugused konkreetsed probleemid. Nendest tulenevad töödokumendis esitatud järgmised tähelepanekud ja soovitused. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.13.1. | Kaubaveoturu olemus on muutunud. Suurem kaupade osakaal, mis nõuab nii paindlikkust kui ka suuremat usaldusväärsust keerukates ja suure väärtusega tarneahelates, seab raudtee sageli ebasoodsasse konkurentsiolukorda täpsuse, usaldusväärsuse, prognoositavuse ja paindlikkuse puudujääkide tõttu. Näiteks hilines 2018. aasta esimeses kvartalis üle 50 % Alpi kaubaveokoridori rongidest üle kolme tunni. |
| --- | --- |

4.13.1.

| 4.13.2. | Liiklusteavet on vähe näiteks rongide asukoha ja eeldatava saabumisaja kohta. Lisaks sellele ei koordineerita läbilaskevõimet ja liikluskorraldust raudteetaristu ja rajatiste, näiteks terminalide vahel. See takistab ressursside haldamise optimeerimist. |
| --- | --- |

4.13.2.

| 4.13.3. | Asjaolu, et Euroopa Liidus on puudu tänapäevastest automatiseeritud haakeseadmetest, mida kasutatakse laialdaselt mujal maailmas, takistab üksikute vagunite tööd. |
| --- | --- |

4.13.3.

| 4.13.4. | Kaubaveole omistatakse läbilaskevõime planeerimisel nii piiriülesel kui ka riiklikul tasandil vähe tähtsust. |
| --- | --- |

4.13.4.

| 4.13.5. | Pikaajaline läbilaskevõime ja ajakava planeerimine takistavad turupõhiseid ärimudeleid ja muudavad raudteel võimatuks klientide lühiajalistele taotlustele vastamise. Riigisisese liikluse levimus ja piiriülese planeerimise koordineerimise puudumine põhjustavad täiendavaid probleeme piiriüleses kaubaveos. |
| --- | --- |

4.13.5.

| 4.13.6. | Madal kasumlikkus vähendab investeeringuid ja taristuinvesteeringud ei ole piiriüleselt või isegi peamistes koridorides piisaval määral koordineeritud. |
| --- | --- |

4.13.6.

| 4.13.7. | Võib loota, et vähemalt osa koordineerimise ja planeerimisega seotud probleemidest seoses piiriülese kaubaveoga on võimalik lahendada Euroopa raudtee-kaubaveokoridori loomist käsitleva määruse poolelioleva hindamise käigus (9). |
| --- | --- |

4.13.7.

| 4.14. | Üldiselt tundub, et raudtee läbilaskevõime juhtimisprotsess on vaja ümber kujundada, et võimaldada raudtee-ettevõtjatel osutada teenust vastavalt klientide vajadustele piisava usaldusväärsuse, täpsuse ja paindlikkusega. Selleks on muu hulgas vaja terviklikku ülevaadet läbilaskevõime haldamisest, hõlmates nii reisijaid kui ka kaubavedu, mis hõlbustaks läbilaskevõime optimaalset kasutamist. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Seoses raudtee-kaubaveoga tegi Euroopa Kontrollikoda juba nimetatud eriaruandes raudtee-kaubaveo kohta samasuguseid tähelepanekuid nagu komisjon oma töödokumendis.
  Eriaruandes esitatakse mitu soovitust raudtee-kaubaveoturu toimimise parandamiseks, sealhulgas parem järelevalve turgu valitsevate ettevõtjate ja taristuettevõtjate üle konkurentsivastase käitumise vastu võitlemiseks, raudtee-kaubaveokoridoride parem liikluskorraldus, tulemuslikkuse järelevalve ja taristuvajaduste parem suunamine. |
| --- | --- |

4.15.

Eriaruandes esitatakse mitu soovitust raudtee-kaubaveoturu toimimise parandamiseks, sealhulgas parem järelevalve turgu valitsevate ettevõtjate ja taristuettevõtjate üle konkurentsivastase käitumise vastu võitlemiseks, raudtee-kaubaveokoridoride parem liikluskorraldus, tulemuslikkuse järelevalve ja taristuvajaduste parem suunamine.

| 4.16. | Kontrollikoja eriaruandes tõstatatakse ka vedurijuhtide küsimus, sealhulgas seoses keelte kohta kehtivate eeskirjadega vastavalt vedurijuhtide sertifitseerimist käsitlevale direktiivile 2007/59/EÜ, ning soovitatakse asendada VI lisa punktis 8 sätestatud keelenõuded rahvusvahelise raudteetranspordi jaoks kasutatava ühe keele oskuse nõuetega. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Eriaruandes järeldatakse, et tuvastatud strateegilised ja regulatiivsed küsimused on sellised, et kui nendega ei tegeleta, siis lisarahastus neid ei lahenda. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Tähelepanu tuleks juhtida ka 21. septembri 2020. aasta ministrite deklaratsioonile kaubaveokoridoride kohta, milles rõhutatakse digiteerimise tähtsust ja põhivõrgukoridoride õigeaegset rakendamist ning Euroopa Raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Üldiselt ollakse üksmeelel heade töötingimustega kvalifitseeritud raudteepersonali tähtsuse osas. Selleks on vaja võtta meetmeid, et vältida sotsiaalset dumpingut raudteesektoris, mis areneb koos turu jätkuva avamisega. Sama kehtib ka teistes ELi transpordisektorites. Olemasolevad regulatsioonid, näiteks töötajate lähetamise direktiiv, ei käsitle alati asjakohaselt raudteetöötajate olukorda, sest neis ei võeta arvesse – näiteks raudteesektori – väga liikuvate töötajate erivajadusi. Samuti muudab see järelevalve keeruliseks. Seepärast on komitee seisukohal, et samuti nagu maanteetranspordi puhul, võib olla vaja eraldi raudteetranspordi töötajaid käsitlevaid eeskirju. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Komitee võtab seoses sellega teadmiseks raudteesektori sotsiaalsätete ja õigusaktide ning nende rakendamise ja jõustamisega seotud puudused, millest raudteesektori sotsiaalpartnerid on teatanud, näiteks avaliku teenindamise kohustuse määruse sotsiaalklauslite rakendamine ning direktiivi 2005/47/EÜ (liikuvate töötajate töötingimuste kohta piiriüleses tegevuses) rakendamine, järelevalve ja jõustamine. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Komitee toetab täielikult ühist arusaama heade töötingimustega kvalifitseeritud raudteetöötajate olulisusest ning võtab teadmiseks 2004. aasta kokkuleppe piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate sõidu- ja puhkeaegade kohta, mille sotsiaalpartnerid sõlmisid 2004. aasta jaanuaris sotsiaaldialoogi raames ja mis rakendati direktiiviga 2005/47/EÜ. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Komitee võtab teadmiseks, et sotsiaalpartnerid on nõustunud jätkama tööd sotsiaaldialoogi raames, et parandada lepingu rakendamise järelevalvet. Ühisdeklaratsiooniga kohustuvad nad edendama piiriüleseid tegevusi, vältima konkurentsi, mis põhineb üksnes töötingimuste erinevustel, ning säilitama piiriüleseid tegevusi läbi viivatele äriühingutele võrdsed võimalused (10).
  Seoses direktiiviga 2005/47/EÜ rõhutasid sotsiaalpartnerid, et üks projekti järeldustest on see, et lepingu nõuetekohast järelevalvet ja jõustamist liikmesriikide tasandil takistab ebaselgus riiklike pädevate asutuste osas. Isegi olukordades, kus asutus – tavaliselt riiklik tööinspektsioon – on selgelt määratletud, näib, et tal puuduvad vajalikud vahendid, suutlikkus ja/või teadlikkus lepingust ja selle rakendamise direktiivist, et täita oma ülesandeid tõhusalt. Komitee eeldab, et EL peab võtma meetmeid. |
| --- | --- |

4.22.

Seoses direktiiviga 2005/47/EÜ rõhutasid sotsiaalpartnerid, et üks projekti järeldustest on see, et lepingu nõuetekohast järelevalvet ja jõustamist liikmesriikide tasandil takistab ebaselgus riiklike pädevate asutuste osas. Isegi olukordades, kus asutus – tavaliselt riiklik tööinspektsioon – on selgelt määratletud, näib, et tal puuduvad vajalikud vahendid, suutlikkus ja/või teadlikkus lepingust ja selle rakendamise direktiivist, et täita oma ülesandeid tõhusalt. Komitee eeldab, et EL peab võtma meetmeid.

| 4.23. | Komitee võtab teadmiseks sotsiaalpartnerite avalduse avalike teenuste osutamise kohustuse määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohta, mille kohaselt konkurentsi tagajärjed ei tohiks mõjutada teenuseid osutavate töötajate töötingimusi, mis eeldab siduvaid sotsiaalseid standardeid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ja/või töötajate kohustuslikku üleviimist teenusepakkuja vahetamise korral (11). Seda ei ole praktikas piisavalt rakendatud ja tagatud ning see vajab ELi meetmeid. Komitee palub komisjonil tähelepanelikult jälgida nende sätete rakendamist ja võtta vajaduse korral meetmeid. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Tundub, et ettevõtjad on üldiselt ühel meelel selles, et sektoril on nüüd vaja aega neljanda raudteepaketiga kohaneda ja see omaks võtta. |
| --- | --- |

4.24.

5.   COVID-19 pandeemiast tingitud kriis – proovilepanek

| 5.1. | COVID-19 kriis on olnud proovikiviks ja väljakutseks nii raudteetranspordile kui ka kõigile teistele transpordisektoritele ja transporditöötajatele. Raudteede usaldusväärsus, ohutus ja keskne roll inimeste ja kaupade transpordis on COVID-19 pandeemiast tulenev positiivne leid, mis tuleneb ka raudteetöötajate jõupingutustest väga rasketes tingimustes. Riigiabi on aidanud paljusid raudtee-ettevõtjaid keerulisel, kahaneva käibega perioodil. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Euroopa raudtee- ja taristuettevõtjate ühenduse kogutud andmete kohaselt on COVID-19omõju kahjulik igasugusele raudtee-reisijateveole ja eelkõige rahvusvahelistele marsruutidele. Tulude langus ulatus 2020.oaastal 26omiljardi euroni ja jätkub 2021.oaasta esimestel kuudel. Samuti eeldatakse, et sektori taastumine saab olema aeglane. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | COVID-19 kriis on siiski toonud ilmsiks vajaduse arendada vastupanuvõimet käsitlevaid meetmeid, parandada sidusust ja koordineerimist võrgustiku suhtes ning pöörata rohkem tähelepanu piiriülese taristu arendamisele (12). Pandeemia on aga näidanud ka seda, et linnadel on kõige olulisem roll liiklusprobleemide lahendamisel – neid ei tohiks jätta üksi, EL peab linnadele suurt tähelepanu pöörama. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pandeemia ajal olid riigi omandis olevad ettevõtjad kohustatud jätkama reisijate- ja kaubaveoteenuste osutamist, tagades samal ajal ohutu käitamise. Riigiabi ja riigi sekkumine on sageli päästnud raudteesüsteemi kokkukukkumisest, sest raudteesüsteem on vajalik oluliste teenuste tagamiseks. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Eesistujariigi tõstatatud eraldamise küsimused

| 6.1. | Näib, et kahele eesistujariigi tõstatatud küsimusele vastavad muudetud direktiivi 2012/34/EL II peatüki I ja II jao sätted, mille eesmärk on tagada raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate (I jagu) juhtimise sõltumatus ning taristuhalduse ja veotoimingute ning erinevate transpordiliikide eristamine (II jagu). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Asjakohaste sätetega nähakse ette lai valik organisatsioonilise vormi võimalusi, eeldusel et tagatakse taristu haldamise üksuse sõltumatus rongiliinide jaotamise ja kasutustasude osas. Sama kehtib ka seoses kohustusega pidada eraldi raamatupidamisarvestust taristuhalduse ja operatiivtegevuse ning reisijate- ja kaubaveo vahel ning tagada avaliku teenuse osutamiseks makstavate riiklike vahendite läbipaistvus. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Kasulikuks tuleb pidada rongiliinide jaotamise ja maksustamise neutraalsuse tagatist ning raamatupidamist käsitlevates sätetes sätestatud läbipaistvust, sest need tagavad võrdsed tingimused ja läbipaistvuse. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Võib märkida, et suured raudteeriigid, nagu Saksamaa, Poola, Itaalia ja Austria, on säilitanud integreeritud raudtee-ettevõtja, samas kui on tagatud taristuettevõtja sõltumatus teenindusaegade jaotamise ning tasude määramise ja kogumise põhiülesannete osas. Prantsusmaa näiteks on taasintegreerinud taristu haldamise ja käitamise. Nad leiavad, et raudteesüsteemil on kasulik kasutada ära sünergiat, tagada tihedam koostöö, suurem paindlikkus jne. Seda tuleks arvesse võtta, samuti ka suure siseturu eeliseid raudteetöötajatele ning eelkõige selliste ohutuse seisukohast oluliste kutsealade puhul, kus on kehtestatud meditsiinilised ja psühholoogilised nõuded. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Organisatsioonilise vormi valimise vabadust tuleb siiski pidada kasulikuks, seega ei tohiks osadeks lahutamist liikmesriikidele peale suruda. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Lõppmärkused

| 7.1. | Eeltoodust järeldub, et Euroopa raudteepiirkond ei ole kaugeltki täiuslik. Põhjalikumalt tuleb analüüsida edutegureid ja nende mõju töötingimustele. Tehtud analüüsides on hinnatud kehtivate õigusaktide rakendamisega seonduvaid probleeme, sealhulgas turulepääsu, koostalitlusvõime ja tehnilise ühtlustamise osas, sealhulgas tegevus- ja tehniliste eeskirjade mittetäielik ühtlustamine. Samuti on nendes välja toodud probleeme seoses kulude, ebatäpsuse, kogu ELis liikuda suutva veeremi puudumise ja üldiste avatud turuga kohanemise raskustega. Näib, et ei ole analüüsitud turu avamise võimalikku mõju töötingimustele. Paljutki saaks ja tuleks parandada, et süsteem toimiks paremini, muutuks konkurentsivõimelisemaks ja suurendaks oma turuosa kogu Euroopa Liidus, muutudes täieõiguslikuks osaliseks tõhusas keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt kestlikus mitmeliigilises transpordi- ja liikuvussüsteemis, mis teenib nii inimeste kui ka keskkonna huve. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Komitee on seisukohal, et on aeg koostada ELi raudteesüsteemi üldine ülevaade. Seepärast nõuab komitee edutegurite ja probleemide laiaulatuslikku ja terviklikku analüüsimist koos praeguse raamistiku hindamisega, hinnates sealhulgas selle mõju töötingimustele. Komitee palub erapooletut hindamist, pidades silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 90 ja 91 sätestatud kohustust luua siseturg, kus kehtivad rahvusvahelise transpordi ühtlustatud eeskirjad ja kus on kindlaks määratud kabotaaži tingimused, võttes nõuetekohaselt arvesse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevaid sätteid, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 14, ning ELi toimimise lepingu protokolli nr 26 ja ELi põhiõiguste harta artiklit 36. Analüüsis tuleks arvesse võtta keskkonnaaspekte ja Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud eesmärke, raudtee rolli üldhuviteenusena ning sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse edendajana, raudtee konkurentsivõimet ja selle toimimist mitmeliigilises piiriüleses koostööpõhises transpordisüsteemis, ressursitõhusust, teenuste taset ning klientide ja tarbijate rahulolu, pöörates erilist tähelepanu töötajate töötingimustele avalduvale mõjule. Euroopa raudteeaasta 2021 on suurepärane võimalus teha kokkuvõtteid senisest arengust ja seada eesmärgid tulevikuks. |
| --- | --- |

7.2.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 32.

1

(2)  ELT L 315, 3.12.2007, lk 1.

2

(3)  Mitmest ELi statistilisest taskuraamatust.

3

(4)  ELT L 315, 3.12.2007, lk 51.

4

(5)  ELT L 195, 27.7.2005, lk 15.

5

(6)  SWD(2020) 331 final.

6

(7)  Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta eriaruanne „ELi raudteekaubavedu ei ole ikka veel õigel teel“, punktid 23–27.

7

(8)  OBB Holding Geschäftsbericht 2019, lk 61 ja 65–66.

8

(9)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 22.

9

(10)  Raudteesektoris piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste teatavaid aspekte käsitleva kokkuleppe rakendamise ja kohaldamise hindamine; projekt „Liikuvad raudteetöötajad“ – Euroopa raudteevaldkonna sotsiaalpartnerite Euroopa raudtee- ja taristuettevõtjate ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Ametiühingute Liidu (ETF) ühised järeldused.

10

(11)  https://www.etf-europe.org/resource/joint-cer-etf-opinion-protection-of-staff-september-2013.

11

(12)  Vt näiteks Saksamaa transpordi- ja digitaaltaristu ministeerium „Folgerungen für die zukünkftige Verkehrspolitik nach den Erfahrungen und dem Umgang mit der COVID-19 Pandemie“, Saksamaa transpordi- ja digitaaltaristu ministeeriumi teadusnõukogu, nr 2/2020.

12

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest.

Punkt 1.17

Muuta järgmiselt:

| | Tundub olevat selge, et arvesse tuleb võtta ka praegust vajadust poliitikameetmete ja raudteesüsteemi parandamise järele, et saavutada raudtee osakaalu eesmärgid ja võimaldada raudteel täiel määral osaleda konkurentsivõimelises kestlikus Euroopa mitmeliigilises transpordisüsteemis. Sektor vajab riigiabi ka COVID-19 kriisist taastumise ajal ning riigiabi avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks
  Riigiabi ja riigi sekkumine on jätkuvalt väga oluline
  sed, et tagada oluliste teenuste osutamine ka pärast COVID-19 kriisi. |
| --- | --- |

Tundub olevat selge, et arvesse tuleb võtta ka praegust vajadust poliitikameetmete ja raudteesüsteemi parandamise järele, et saavutada raudtee osakaalu eesmärgid ja võimaldada raudteel täiel määral osaleda konkurentsivõimelises kestlikus Euroopa mitmeliigilises transpordisüsteemis. Sektor vajab riigiabi ka COVID-19 kriisist taastumise ajal ning riigiabi avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks
  Riigiabi ja riigi sekkumine on jätkuvalt väga oluline
  sed, et tagada oluliste teenuste osutamine ka pärast COVID-19 kriisi.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 94 |
| --- | --- |
| Vastu: | 119 |
| Erapooletuid: | 7 |

Poolt:

94

Vastu:

119

Erapooletuid:

7

Punkto1.18

Muuta järgmiselt:

| | Avaliku teenindamise lepingud on olulised, et tagada ligipääsetavad, taskukohased ja kaasavad reisijateveoteenused kõigile. Komitee leiab, et avaliku teenindamise otselepingute sõlmimine on üks kõige tõhusamaid ja tulemuslikumaid meetmeid raudtee-reisijateveo edendamiseks.
  Komitee võtab teadmiseks praeguse ülekaaluka otselepingute sõlmimise ja õigusraamistiku arendamise võistleva pakkumismenetluse suunas. Komitee eeldab, et komisjon esitab analüüsi selle rõhuasetuse muutmise tulemuste kohta seoses taskukohasuse ja teenuste tasemega, nagu on ette nähtud muudetud määruse (EÜ) nro1370/2007 artikliso11, muudetud kujul. |
| --- | --- |

Avaliku teenindamise lepingud on olulised, et tagada ligipääsetavad, taskukohased ja kaasavad reisijateveoteenused kõigile. Komitee leiab, et avaliku teenindamise otselepingute sõlmimine on üks kõige tõhusamaid ja tulemuslikumaid meetmeid raudtee-reisijateveo edendamiseks.
  Komitee võtab teadmiseks praeguse ülekaaluka otselepingute sõlmimise ja õigusraamistiku arendamise võistleva pakkumismenetluse suunas. Komitee eeldab, et komisjon esitab analüüsi selle rõhuasetuse muutmise tulemuste kohta seoses taskukohasuse ja teenuste tasemega, nagu on ette nähtud muudetud määruse (EÜ) nro1370/2007 artikliso11, muudetud kujul.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 97 |
| --- | --- |
| Vastu: | 114 |
| Erapooletuid: | 12 |

Poolt:

97

Vastu:

114

Erapooletuid:

12

Punkt 4.6

Muuta järgmiselt:

| | Tundub, et üldiselt kaldutakse kasutama avaliku teenindamise kohustusega seotud kohustusi, millega kaasnevad liikluse ainuõigused piiratud liinidel, tavaliselt piirkondlikel liinidel, samas kui turulepääs on avatud pikamaaliinidel. Komitee rõhutab avaliku teenindamise kohustuse olulist rolli taskukohase juurdepääsu tagamisel ja raudtee reisijateveo süsteemi üldise sidususe tagamisel, et tagada juurdepääsetavus.
  Avaliku teenindamise kohustused on olulised, et tagada inimestele ligipääsetavad, taskukohased ja kaasavad reisijateveoteenused. Turulepääs on avatud kaubanduslikele reisijateveoteenustele, sageli pikamaateenustele. Pikamaatransporti ja piirkondlikku transporti ei saa siiski üksteisest eraldada. Iga pikamaarong täidab reisijate jaoks piirkondlikke funktsioone, eriti kui peatused on linnalähipiirkondades. Piirkondlikud liinid tagavad vajaliku arvu reisijaid ja toidavad põhiliine. Samuti leevendavad nad pikkade liinide taristu koormust ja tagavad jaotuse piirkonnas.


  Liikmesriigid rakendavad lisaalgatusi, et luua põhiühendused uute rongiteenustega, sealhulgas öörongiliinidega, kusjuures neid arenguid veavad turgu valitsevate
  d käitajate
  d
  juhtimisel. Sellistest kavadest on juba teatanud näiteks Saksamaa (TEE 2.0), Madalmaad ja Rootsi. Ettevõtjate konkureerimine Itaalia kiirraudteevõrgus on toonud kaasa teenuste parema kvaliteedi, odavamad piletid ja suurema teenindussageduse, mille tulemuseks on märgatav üleminek õhutranspordilt raudteetranspordile. Sarnaseid algatusi kavandatakse Hispaanias. Komitee on seisukohal, et need algatused näitavad nii praeguse raamistiku võimalusi luua atraktiivseid ja keskkonnasõbralikke transpordialternatiive kui ka vajadust meetmete järele, mis hõlbustaksid piiriüleste ühenduste loomist.
  Komitee on seisukohal, et need algatused näitavad raudteesüsteemi keerukust ja et vaba turulepääs – mis kehtib rahvusvahelise reisijateveo puhul alates 2010. aastast – ei ole sobiv vahend (rahvusvahelise) pikamaa-reisijateveo arengu stimuleerimiseks. Vaja on poliitilist tahet, poliitilisi otsuseid keskkonnasõbralike ja kaasavate lahenduste prioriseerimise kohta koos vajalike investeeringute ja hea valitsemistavaga. |
| --- | --- |

Tundub, et üldiselt kaldutakse kasutama avaliku teenindamise kohustusega seotud kohustusi, millega kaasnevad liikluse ainuõigused piiratud liinidel, tavaliselt piirkondlikel liinidel, samas kui turulepääs on avatud pikamaaliinidel. Komitee rõhutab avaliku teenindamise kohustuse olulist rolli taskukohase juurdepääsu tagamisel ja raudtee reisijateveo süsteemi üldise sidususe tagamisel, et tagada juurdepääsetavus.
  Avaliku teenindamise kohustused on olulised, et tagada inimestele ligipääsetavad, taskukohased ja kaasavad reisijateveoteenused. Turulepääs on avatud kaubanduslikele reisijateveoteenustele, sageli pikamaateenustele. Pikamaatransporti ja piirkondlikku transporti ei saa siiski üksteisest eraldada. Iga pikamaarong täidab reisijate jaoks piirkondlikke funktsioone, eriti kui peatused on linnalähipiirkondades. Piirkondlikud liinid tagavad vajaliku arvu reisijaid ja toidavad põhiliine. Samuti leevendavad nad pikkade liinide taristu koormust ja tagavad jaotuse piirkonnas.

Liikmesriigid rakendavad lisaalgatusi, et luua põhiühendused uute rongiteenustega, sealhulgas öörongiliinidega, kusjuures neid arenguid veavad turgu valitsevate
  d käitajate
  d
  juhtimisel. Sellistest kavadest on juba teatanud näiteks Saksamaa (TEE 2.0), Madalmaad ja Rootsi. Ettevõtjate konkureerimine Itaalia kiirraudteevõrgus on toonud kaasa teenuste parema kvaliteedi, odavamad piletid ja suurema teenindussageduse, mille tulemuseks on märgatav üleminek õhutranspordilt raudteetranspordile. Sarnaseid algatusi kavandatakse Hispaanias. Komitee on seisukohal, et need algatused näitavad nii praeguse raamistiku võimalusi luua atraktiivseid ja keskkonnasõbralikke transpordialternatiive kui ka vajadust meetmete järele, mis hõlbustaksid piiriüleste ühenduste loomist.
  Komitee on seisukohal, et need algatused näitavad raudteesüsteemi keerukust ja et vaba turulepääs – mis kehtib rahvusvahelise reisijateveo puhul alates 2010. aastast – ei ole sobiv vahend (rahvusvahelise) pikamaa-reisijateveo arengu stimuleerimiseks. Vaja on poliitilist tahet, poliitilisi otsuseid keskkonnasõbralike ja kaasavate lahenduste prioriseerimise kohta koos vajalike investeeringute ja hea valitsemistavaga.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 104 |
| --- | --- |
| Vastu: | 112 |
| Erapooletuid: | 15 |

Poolt:

104

Vastu:

112

Erapooletuid:

15

Punkt 4.7

Muuta järgmiselt:

| | Komitee võtab teadmiseks, et praegu on ülekaalus avaliku teenindamise otselepingute sõlmimine ja õigusraamistiku arendamine võistleva hankemenetluse suunas. Komitee loodab, et komisjon esitab erapooletu analüüsi selle rõhuasetuse muutmise tulemuste kohta seoses taskukohasuse ja teenuste tasemega, nagu on ette nähtud muudetud määruse (EÜ) nr 1370/2007 artiklis 11, ning et analüüsis antakse ka soovitusi lepingu sõlmimise süsteemi kohta, millega pakutakse kasutajatele parimaid kulude ja tulude tulemusi.
  Komitee leiab, et avaliku teenindamise otselepingute sõlmimine on üks kõige tõhusamaid ja tulemuslikumaid meetmeid raudtee-reisijateveo edendamiseks. See on raudteesüsteemide selgroog näiteks Austrias ja Šveitsis, kes on turuosa poolest esirinnas. Lisaks märgib komitee, et turu avatuse ja klientide rahulolu või piletihindade vahel ei ole mingit seost. |
| --- | --- |

Komitee võtab teadmiseks, et praegu on ülekaalus avaliku teenindamise otselepingute sõlmimine ja õigusraamistiku arendamine võistleva hankemenetluse suunas. Komitee loodab, et komisjon esitab erapooletu analüüsi selle rõhuasetuse muutmise tulemuste kohta seoses taskukohasuse ja teenuste tasemega, nagu on ette nähtud muudetud määruse (EÜ) nr 1370/2007 artiklis 11, ning et analüüsis antakse ka soovitusi lepingu sõlmimise süsteemi kohta, millega pakutakse kasutajatele parimaid kulude ja tulude tulemusi.
  Komitee leiab, et avaliku teenindamise otselepingute sõlmimine on üks kõige tõhusamaid ja tulemuslikumaid meetmeid raudtee-reisijateveo edendamiseks. See on raudteesüsteemide selgroog näiteks Austrias ja Šveitsis, kes on turuosa poolest esirinnas. Lisaks märgib komitee, et turu avatuse ja klientide rahulolu või piletihindade vahel ei ole mingit seost.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 97 |
| --- | --- |
| Vastu: | 114 |
| Erapooletuid: | 12 |

Poolt:

97

Vastu:

114

Erapooletuid:

12

Punkt 5.3

Muuta järgmiselt:

| | Pandeemia ajal olid riigi omandis olevad ettevõtjad suutelised
  kohustatud jätkama turvaliste reisijate- ja kaubaveoteenuste osutamist, tagades samal ajal ohutu käitamise
  kandes samal ajal märkimisväärset kahju kahanevate kauba- ja reisijateveo mahtude tõttu. Riigiabi ning Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide meetmed raudteesektori rahaliseks toetamiseks ja eelkõige jätkuvate oluliste teenuste, sealhulgas piiriüleste teenuste hõlbustamiseks on võimaldanud vajaliku reisijateveo ja tarneahelate jätkuvat toimimist
  ja riigi sekkumine on sageli päästnud raudteesüsteemi kokkukukkumisest, sest raudteesüsteem on vajalik oluliste teenuste tagamiseks. |
| --- | --- |

Pandeemia ajal olid riigi omandis olevad ettevõtjad suutelised
  kohustatud jätkama turvaliste reisijate- ja kaubaveoteenuste osutamist, tagades samal ajal ohutu käitamise
  kandes samal ajal märkimisväärset kahju kahanevate kauba- ja reisijateveo mahtude tõttu. Riigiabi ning Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide meetmed raudteesektori rahaliseks toetamiseks ja eelkõige jätkuvate oluliste teenuste, sealhulgas piiriüleste teenuste hõlbustamiseks on võimaldanud vajaliku reisijateveo ja tarneahelate jätkuvat toimimist
  ja riigi sekkumine on sageli päästnud raudteesüsteemi kokkukukkumisest, sest raudteesüsteem on vajalik oluliste teenuste tagamiseks.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 94 |
| --- | --- |
| Vastu: | 119 |
| Erapooletuid: | 7 |

Poolt:

94

Vastu:

119

Erapooletuid:

7

Punkt 6.5

Muuta järgmiselt:

| | Seetõttu leiab komitee, et o
  Organisatsioonilise vormi valimise vabadust tuleb siiski pidada
  on kasulikuks, seega ei tohiks osadeks lahutamist liikmesriikidele peale suruda. Komitee leiab samuti, et neljanda raudteepaketiga sisse seatud avatud dialoog taristuettevõtjate ja ettevõtjate vahel loob lisaväärtust, kuna see võimaldab vahetada asjakohast teavet, et parandada raudtee ja ühendvedude toimimist. |
| --- | --- |

Seetõttu leiab komitee, et o
  Organisatsioonilise vormi valimise vabadust tuleb siiski pidada
  on kasulikuks, seega ei tohiks osadeks lahutamist liikmesriikidele peale suruda. Komitee leiab samuti, et neljanda raudteepaketiga sisse seatud avatud dialoog taristuettevõtjate ja ettevõtjate vahel loob lisaväärtust, kuna see võimaldab vahetada asjakohast teavet, et parandada raudtee ja ühendvedude toimimist.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 95 |
| --- | --- |
| Vastu: | 118 |
| Erapooletuid: | 12 |

Poolt:

95

Vastu:

118

Erapooletuid:

12

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 559. istungjärk – Interactio, 24.3.2021–25.3.2021

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/38

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Energialiidu olukorda käsitlev 2020. aasta aruanne, mis on ette nähtud energialiidu ja kliimameetmete juhtimist käsitleva määrusega (EL) 2018/1999“

(COM(2020) 950 final)

ning

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kogu ELi hõlmav hinnang lõimitud riiklikele energia- ja kliimakavadele. Rohepöörde ja majanduse taastumise edendamine lõimitud energia- ja kliimakavade kaudu““

(COM(2020) 564 final)

(2021/C 220/04)

Raportöör:TBL

| Konsulteerimistaotlused | Euroopa Komisjon 11.11.2020, 27.11.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 236/4/6 |

Konsulteerimistaotlused

Euroopa Komisjon 11.11.2020, 27.11.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

236/4/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele avaldab muljet hoolsus ja täpsus, millega komisjon dokumenteerib ja hindab energialiidu arengut. Riiklike energia- ja kliimakavade koostamise ja hindamise viis näitab, et energialiidu juhtimine toimib. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee märgib kergendatult, et kuigi mõned liikmesriigid ei ole siiski suutnud eesmärke täita, on 2020. aasta energia- ja kliimaeesmärgid üldjoontes saavutatud. Sellega ei tohi aga piirduda. Eesmärgid järgmiseks 30 aastaks, alustades 2020. aastatest, on palju edasipüüdlikumad. Ümberkujundamise tempot tuleb märkimisväärselt kiirendada, ent siiski ei tohiks jätta arvesse võtmata liikmesriikide sotsiaalset ja majanduslikku olukorda. Vastasel juhul satuks ohtu energiasüsteemi ümberkujundamise kiirendamisele suunatud investeeringute ja reformide heakskiitmine ühiskonnas. Energiasüsteemi ümberkujundamist ohustab ka asjaolu, kui poliitikud lubavad suure osa ühiskonna osalemist, kuid tegelikkuses ei võta seda lubadust tõsiselt ega täida seda. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Seega on seda olulisem püüelda mitte ainult ülemaailmsete (kliima)eesmärkide, vaid ka konkreetsete eesmärkide poole, mille komisjon on endale seadnud vastupidava energialiidu raamstrateegiaga ja paketiga „Puhas energia kõikidele eurooplastele“. Ja selles osas on tulemus palju negatiivsem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Raamstrateegias teatas komisjon, et kõige olulisem eesmärk peaks olema see, et kodanikud oleksid energialiidu keskmes. Energialiidu olukorda käsitlevas teatises ei ütle komisjon ühtegi sõna selle kohta, kui kaugele on jõutud nimetatud eesmärgi saavutamisel ja milliseid strateegiaid tuleks selle saavutamiseks tulevikus rakendada. See on komitee jaoks täiesti vastuvõetamatu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Riiklike energia- ja kliimakavade hinnangus on komisjon seisukohal, et liikmesriikide energia- ja kliimakavades pööratakse liiga vähe tähelepanu kodanikepoolse energiatootmise arendamisele. See on murettekitav. Pettumust valmistab asjaolu, et komisjon ei tuleta sellest midagi muud kui väga üldist üleskutset liikmesriikidele. Kui paketis „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ ja energialiidu raamstrateegias kirjeldatud ambitsioonikaid eesmärke ei järgita tõsiselt, ei piirdu kahjud ainult energialiiduga. Kaalul on ka Euroopa poliitika usaldusväärsus tervikuna. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Seetõttu peab komitee vajalikuks, et komisjon uuriks tulevastes aruannetes lähemalt kolmanda energiapaketi rakendamise, järgimise ja jõustamise ulatust ja kvaliteeti liikmesriikides, eriti selles osas, kuidas soovitakse tagada, et kodanikud oleksid kesksel kohal. Varem on energiaalaste eeskirjade rakendamine viibinud, tekitades sellega sageli kodanikele kahju. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kriitiline pilk on soovitatav ka energialiidu kolme teise eesmärgi osas: energiasõltuvuse vähendamine energiaimpordi vähendamise kaudu, kliimale ja keskkonnale kahjulike energiaallikate toetuste kaotamine ning juhtpositsiooni saavutamine taastuvenergia, energiatõhususe ja elektromobiilsuse vallas. Kõik kolm eesmärki on jäänud saavutamata, nagu nähtub komisjoni teatistest. Kuid põhjuste osas vaikitakse. Samamoodi ei mainita seda, milliseid õppetunde ebaõnnestumistest tuletatakse ja millised on järgmised sammud edasise tegevuse jaoks, nt seoses taastefondiga. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee arvates näitavad liikmesriikide riiklikud energia- ja kliimakavad Euroopa energiapoliitika sidususe puudumist. Komitee leiab samuti, et enamik riiklikke energia- ja kliimakavasid ei ole piisavalt konkreetsed, eriti seoses energiajulgeoleku ja õiglase ülemineku oluliste küsimustega. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Seepärast kutsub komitee komisjoni üles pöörama riiklike energia- ja kliimakavade hindamisel ka rohkem tähelepanu õiglase ülemineku strateegiate asjakohasusele, hinnates iseäranis järgmiste eesmärkide saavutamist:






  — | hõlbustada töökohavahetusi; |
| --- | --- | --- |

1.9.

—

hõlbustada töökohavahetusi;

| — | toetada töötajaid, kes kaotavad süsinikuheite vähendamise tõttu oma töökoha (kaotatud töökoht tuleks vähemalt asendada teise samaväärse töökohaga); |
| --- | --- |

—

toetada töötajaid, kes kaotavad süsinikuheite vähendamise tõttu oma töökoha (kaotatud töökoht tuleks vähemalt asendada teise samaväärse töökohaga);

| — | võidelda energiaostuvõimetuse vastu ning kompenseerida kahanevaid jaotuslike mõjusid ning |
| --- | --- |

—

võidelda energiaostuvõimetuse vastu ning kompenseerida kahanevaid jaotuslike mõjusid ning

| — | arendada piirkondlikku majanduslikku potentsiaali, mis sünnib taastuvatest energiaallikatest ning uutest elektritootmises osalemise vormidest. |
| --- | --- |

—

arendada piirkondlikku majanduslikku potentsiaali, mis sünnib taastuvatest energiaallikatest ning uutest elektritootmises osalemise vormidest.

2.   Üldised märkused komisjoni dokumentide kohta

| 2.1. | 25. veebruaril 2015 esitas komisjon oma teatise „Vastupidava energialiidu ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika raamstrateegia“ (1). Strateegia eesmärgid olid järgmised:






  — | energiajulgeolek, sealhulgas sõltuvuse vähendamine energiaimpordist; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

energiajulgeolek, sealhulgas sõltuvuse vähendamine energiaimpordist;

| — | täielikult integreeritud Euroopa energiaturg; |
| --- | --- |

—

täielikult integreeritud Euroopa energiaturg;

| — | säästev, vähese CO2 heitega ja kliimasõbralik majandus; |
| --- | --- |

—

säästev, vähese CO2 heitega ja kliimasõbralik majandus;

| — | teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime, et Euroopa saaks haarata ülemaailmse juhtpositsiooni taastuvenergia vallas; |
| --- | --- |

—

teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime, et Euroopa saaks haarata ülemaailmse juhtpositsiooni taastuvenergia vallas;

| — | tulevase energiasektori jaoks vajalike kvalifikatsioonidega Euroopa töötajad; |
| --- | --- |

—

tulevase energiasektori jaoks vajalike kvalifikatsioonidega Euroopa töötajad;

| — | investorite usalduse tagamine hinnasignaalidega, mis kajastavad pikaajalisi vajadusi ja poliitilisi eesmärke. |
| --- | --- |

—

investorite usalduse tagamine hinnasignaalidega, mis kajastavad pikaajalisi vajadusi ja poliitilisi eesmärke.

| 2.2. | Kõige olulisem on see, et komisjoni arusaama kohaselt pidid „energialiidu keskmes olema ELi elanikud, kes võtavad seetõttu vastutuse energiasüsteemi ümberkujundamise eest, kelle energiaarved vähenevad tänu uutele tehnoloogilistele lahendustele ning keda kaitstakse, kui nad kuuluvad hinnatundlikumate elanike hulka“. Lisaks nimetas komisjon energiasüsteemi ümberkujundamise prioriteedina sidusrühmade osalemist energialiidu kujundamisel ja aluspõhimõttena sotsiaalselt õiglast üleminekut. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisjon juhtis ka tähelepanu vajadusele energialiidu integreeritud juhtimise ja järelevalve järele. EL andis endale selleks vastava õigusliku aluse Euroopa Parlamendi ja nõukogu juhtimismäärusega (EL) 2018/1999 (2). Selle määruse alusel on liikmesriigid kohustatud regulaarselt esitama riiklikud energia- ja kliimakavad, milles neil tuleb kirjeldada ka oma panust energialiidu eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Aruandes energialiidu olukorra kohta 2020. aastal esitab komisjon edusammud viie rubriigi all:






  — | heite vähendamine (sealhulgas taastuvenergia laiendamine); |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

heite vähendamine (sealhulgas taastuvenergia laiendamine);

| — | energiatõhusus, mille juures lähtutakse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttest; |
| --- | --- |

—

energiatõhusus, mille juures lähtutakse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttest;

| — | energiajulgeolek (sealhulgas energiaimpordi vähendamine ELis, suurem paindlikkus ja riiklike energiasüsteemide suurem vastupidavus); |
| --- | --- |

—

energiajulgeolek (sealhulgas energiaimpordi vähendamine ELis, suurem paindlikkus ja riiklike energiasüsteemide suurem vastupidavus);

| — | energia siseturg; |
| --- | --- |

—

energia siseturg;

| — | teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime. |
| --- | --- |

—

teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime.

Lisaks käsitleb komisjon ka energialiitu Euroopa laiemas rohelise kokkuleppe kontekstis.

| 2.5. | Selle põhjal esitleb komisjon ideed teemal: „Keskkonnahoidlik majanduse taastamine ja kestlik majandus“. Seejuures käsitleb komisjon esmalt energiasüsteemi lõimimise ja vesinikukasutuse laiendamise olemasolevaid strateegiaid Euroopas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Samuti põhjendab komisjon vajadust tõsta CO2 heitkoguste vähendamise eesmärki vähemalt 55 %-ni võrreldes 1990. aasta tasemega ning kuulutab välja metaani heitkoguste vähendamise strateegia ja avamereenergia strateegia. Selles kontekstis kritiseerib komisjon liikmesriikide energia- ja kliimakavade raames esitatud strateegiaid, mis ei ole sageli piisavalt selged ja konkreetsed. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Üldiselt hindab komisjon olukorda mitterahuldavaks, ehkki leitakse, et kogu ELi hõlmavad taastuvenergia laiendamise eesmärgid on 2020. aastaks suures osas saavutatud. Mõnes liikmesriigis on komisjoni hinnangul vaja teha veel „suuremaid edusamme“. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komisjoni kutsub üles tegema suuremaid jõupingutusi energiatõhususe valdkonnas, eriti hoonete renoveerimise valdkonnas ilmnevad suured puudujäägid. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Aruandega kaasneb esmakordselt energiatoetuste põhjalik analüüs, (3) milles on selgelt öeldud, et a) energiatoetuste kohta on endiselt vaja paremaid andmeid (4) ning et b) „[i]lmselgelt tuleb teha rohkem selleks“, et vähendada fossiilkütuste toetusi. Praegu ELi tasandil kehtivaid õigusakte kirjeldatakse puudulikena. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Samuti ei ole julgustav see, et ELi 27 liikmesriigis on sellesse sektorisse viimastel aastatel investeeritud üha vähem teadus- ja arendustegevuse vahendeid ning et Euroopa on selles osas teistest majanduspiirkondadest maha jäänud. Komisjon teatab jõupingutustest, näiteks akudel põhineva salvestamise ja vesiniku valdkonnas, teadusuuringute ja innovatsiooni elavdamisel ning riiklikul tasandil täheldatud investeeringute vähenemise vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Leiti, et energiaimpordi kulud on viimastel aastatel taas tõusnud (üle 330 miljardi euro aastas), seega on kunagine langustrend vastupidiseks muutunud. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Komisjon kinnitab oma aruande lõpus, et koroonakriis annab Euroopale ainulaadse võimaluse investeeringuteks, mis võiksid toetada ELi majanduse taastumist, kiirendades samal ajal rohe- ja digipööret. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Kogu ELi hõlmava riiklike energia- ja kliimakavade hindamise teatises teeb komisjon positiivse järelduse, sest kasvuhoonegaaside vähendamise ja taastuvenergia vallas tehtud edusammud võimaldasid 2021. aastal oluliselt tõsta 2030. aastaks seatud vastavaid eesmärke. Teiselt poolt tunnistab komisjon, et energiatõhususe, teadusuuringutesse investeerimise ja innovatsiooni valdkonnas on veel palju teha. Asjakohaste puuduste kõrvaldamiseks on vaja, et liikmesriigid võtaksid arvesse uusi rahastamisvahendeid mitmeaastase finantsraamistiku ning taaste- ja vastupidavusrahastu raames. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Komitee üldised märkused

| 3.1. | Komisjon väärib erilist kiitust hoolsuses, mis väljendub energialiidu juhtimises ja ulatuslikes dokumentides (sealhulgas lisad), millest on näha suurt tõsidust. See ongi hädavajalik, sest seni seatud kliimaeesmärgid, mida kavatsetakse karmistada, saavutatakse – kui üldse – ainult napilt. Eesmärk saavutada Euroopa Liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus on märgilise tähtsusega eesmärk ning nõuab strateegilist planeerimist ja väga erinevate poliitiliste lähenemisviiside kooskõlastamist, mis võivad olla ajalooliselt ainulaadsed ja mis peavad minema kaugemale seni otsustatust. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Seda arvesse võttes nõustub komitee kindlalt komisjoniga, kui ta rõhutab vajadust, et liikmesriigid töötaksid välja selgemad strateegiad ja rakendaksid neid viivitamata. Seejuures tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta energiasüsteemi ümberkujundamise mõju ühiskonnale, tööhõivele ja oskustele ning muid jaotuslikke tagajärgi, samuti tuleb selgitada, kuidas sellest tulenevaid probleeme lahendada. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komisjoni ülekaalukad järeldused on mõistetavad ja neid tuleb toetada. See kehtib eriti järelduse kohta, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise, energiatõhususe suurendamise ja taastuvenergia laiendamise eesmärkide saavutamisel tehtud edusammud on kõrgemate eesmärkide saavutamise alus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee nõustub komisjoniga ka selles, et vaja on anda uusi tõukeid. Siiski oleks olnud soovitav, kui komisjon oleks täpsustanud, milles sellised uued tõuked peaksid seisnema. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Samuti tundub loogiline, et komisjon peaks ühendama energialiidu arendamise Euroopa rohelise kokkuleppe ja pandeemiast tingitud ülesehitustöö meetmetega – mõlema puhul on tegu lähenemisviisidega, mida ei olnud veel energialiidu strateegilise raamistiku ja juhtimismääruse väljatöötamise ajal võimalik ette näha. Komitee rõhutab, et Euroopa energialiit moodustab rohelise kokkuleppe jaoks ideaalse aluse. Seda olulisem oleks olnud, et praegusel vahehindamisel oleks ilmnenud puudujäägid täpsemalt tuvastatud ja vastustrateegiad välja töötatud. Seda ei juhtunud vähemalt kolmel juhul, mida järgnevalt käsitletakse. |
| --- | --- |

3.5.

Kodanike energialiidu keskmesse seadmise eesmärgi ebapiisav rakendamine

| 3.6. | Nagu punktis 2.2 viidatud, on komisjon määranud energialiidu strateegilise raamistiku kõige olulisemaks (!) eesmärgiks kodanikupõhise ja kodanikele suunatud poliitika. Seetõttu tuleks seda eesmärki eriliselt tunnustada energialiidu olukorra aruandes, eelkõige konkreetsete ettepanekute kaudu, näiteks kodanike, sotsiaalpartnerite ja sidusrühmade läbipaistev ja aktiivne osalemine ning nende kaasamine otsustusprotsessidesse, nt riiklikud energia- ja kliimakavad, samuti aktiivne osalemine turu tegevuses. Tegelikult ei ole aruandes osalemise aspekti isegi mainitud ja puuduvad kaalutlused selle üle, kas tulevikuks kavandatud meetmed aitavad otseselt kaasa kõnealuse eesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Praegu ilmneb probleem muu hulgas ka komisjoni esitatud energiasüsteemi lõimimise strateegias, milles kodanikud esinevad vaid tarbijatena, mitte aktiivsete turuosalistena. Isegi Euroopa Komisjoni (5) kirjeldatud prioriteetide, nimelt vesinikustrateegia ja väljakuulutatud avamereenergia strateegia korral on raske ette kujutada, et kodanike osalemine oleks võimalik või isegi kaalutud. Seetõttu tuleb kritiseerida asjaolu, et komisjon kirjutab teatises riiklike energia- ja kliimakavade hindamise kohta, et ta kavatseb kasutada ELi rahastamismehhanismi taastuvate energiaallikate, eriti avameretehnoloogiate edendamise jaoks. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Seda tehes eirab komisjon kehtivaid Euroopa õigusnorme, sest elektrienergia siseturu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/944 (6) põhjenduses 43 on kirjas: „kogukonnas toodetud energia [on muutunud] tõhusaks ja kulutõhusaks viisiks inimeste [...] vajaduste ja ootuste rahuldamisel [...] Tarbijate otsese kaasamisega näitavad kogukondlikud energiaalgatused, milliseid võimalusi need avavad uue tehnoloogia ja uute tarbimisviiside, sealhulgas arukate jaotusvõrkude ja tarbimiskaja lõimitud viisil kasutuselevõtmiseks. Kogukondlik energeetika võib edendada energiatõhusust ka iga majapidamise tasandil ning aidata kaasa võitlusele kütteostuvõimetusele energiatarbimise vähendamise ja tarnetasude langetamise kaudu. [...] Sellised algatused on eduka juhtimise korral toonud kogukonnale majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnakasu.“ Seega saab Euroopa seadusandjate arvates kogukonnas toodetud energia kõrvaldada mitmeid komisjoni dokumentides kirjeldatud puudusi. Seda arusaamatum on, et komisjon seda oma dokumentides ei tunnista. Püüdluste ja tegelikkuse vahel on äärmiselt suured lõhed ja komitee ei suuda endiselt näha komisjoni tegelikku strateegiat kodanike muutmiseks aktiivseteks partneriteks. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kuid see kriitika peaks olema suunatud ka enamikule liikmesriikidele, kes juhtimismääruse (EL) 2018/1999 artikli 20 alusel peavad kodanikepoolset energiatootmist käsitlema oma riiklikes energia- ja kliimakavades. Komisjon rõhutab oma hinnangus, et liikmesriigid ei ole seda teinud või on teinud ainult ebapiisaval määral. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles esitama taastuvenergia direktiivi eelseisva läbivaatamisega seoses konkreetsemad suunised kodanikepoolse energiatootmise edendamiseks. |
| --- | --- |

3.9.

Energiajulgeoleku eesmärgi ja energiaimpordi vähendamise eesmärgi ebapiisav rakendamine

| 3.10. | Energialiidu strateegiline eesmärk on suurendada energiajulgeolekut, vähendades muu hulgas energiaimporti. Komisjon märgib pigem mööda minnes, et edusammudest ei ole märke, seevastu on hoopis kulutused energiaimpordile jälle suurenenud. Vesiniku kasvav tähtsus võib isegi viia selleni, et import suureneb ka tulevikus, kuna komisjon toetub oma vesinikustrateegias teadlikult impordile. Komitee ootab, et komisjon esitaks selle kohta arusaadava selgituse. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee nõuab samuti Euroopa solidaarsuse põhimõtte järgimist vältimatu energiaimpordi tagamisel. Riikide ühepoolne tegutsemine, nagu Nord Stream 2 gaasijuhtme projekti puhul, võivad ohustada mitte ainult kliimakaitset, vaid ka energiajulgeolekut. Selline tegevus, mis õõnestab Euroopa solidaarsust, kahjustab kodanike usaldust ELi vastu ja ELi mainet kolmandates riikides. |
| --- | --- |

3.11.

Innovatsiooni ja ülemaailmse juhtpositsiooni haaramise eesmärgi ebapiisav rakendamine

| 3.12. | Olukord on negatiivne ka innovatsioonivaldkonnas. Energialiidu püüdluse haarata ülemaailmne juhtpositsioon nurjab kuvand, mida on näha energialiidu olukorra aruandes investeeringutest teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning patenditaotlustesse. Seda murettekitavat järeldust silmas pidades tuleb analüüsida vigu täpselt ja põhjalikult, et vigade tegemise põhjused oleks võimalik diferentseeritult ja hoolikalt kindlaks teha. Selle alusel tuleks välja töötada konkreetsed vastumeetmed. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Arvestades punktides 3.6 kuni 3.11 kirjeldatut, tuleb selgelt öelda, et samade loosungite kasutamisest ei piisa, kui neile ei järgne konkreetseid tegevusi. Vastasel juhul langeb Euroopa poliitika usaldusväärsus kahtluse alla. Tõepoolest, kõigis olemasolevates komisjoni dokumentides, sealhulgas energiasüsteemi lõimimise ja vesinikustrateegias, ei nimetata konkreetseid meetmeid, mis võiksid aidata ülaltoodud eesmärke saavutada. |
| --- | --- |

3.13.

Energialiidu sotsiaalne ja piirkondlik poliitiline tähtsus

| 3.14. | Komisjon esitab energialiidu olukorra aruande peatükkides 2.6 ja 3.3 ka mõned sotsiaalpoliitilised kaalutlused. Need on tõesed; komitee pooldab iseäranis seda, et koroonaviiruse arenguabi peaks olema seotud kliima- ja energiapoliitika eesmärkidega. Õiged on ka kavandatud õiglase ülemineku meetmed, mis moodustavad aluse elanikkonna poolehoiu edukaks võitmiseks kliima- ja energiapoliitika eesmärkide saavutamiseks. Kuid kas selle abil on võimalik saavutada läbimurre põhimõtte jaoks, mille kohaselt ei jäeta kedagi kõrvale, sõltub konkreetselt üksikute vahendite kasutuselevõtust ja rahastamisest ning nende konkreetsest rakendamisest riikide tasandil. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komitee tuletab meelde oma varasemates arvamustes (7) väljendatud veendumust, et sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse ning taasteabi vahendite kasutamisel ei tohiks piirduda kliimakaitse ja energiasüsteemi ümberkujundamise toetamisega. Pigem tuleb (ja saab) kujundada kliima- ja energiapoliitika selliseks, et see edendaks sotsiaalset ja piirkondlikku ühtekuuluvust. Sellised lähenemisviisid on juba olemas, mõned neist on välja toodud isegi riiklike energia- ja kliimakavade hindamise teatises, näiteks projektid päikeseenergiasüsteemide ehitamiseks endistele pruunsöekaevandusaladele Portugalis ja Kreekas või väga strateegiliselt orienteeritud tootva tarbimise edendamine Leedus. Kuid need näited on kõike muud kui üldine praktika või peavool. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Ja seega on oht, et energiaalane üleminek suurendab sotsiaalseid ja piirkondlikke erinevusi, näiteks kui komisjon rakendab plaanipäraselt energiasüsteemi integreerimist, vesinikuinfrastruktuuri laiendamist ja avamere energia edendamist, sest siis eelistatakse tsentraliseeritud kontseptsioone detsentraliseeritud kontseptsioonide arvelt. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Igal juhul on tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud taristu paralleelne arendamine problemaatiline ja võib põhjustada nurjunud investeeringuid. Näiteks konkureerivad omavahel ulatuslik vesinikutorujuhtmevõrgustik ja madala temperatuuriga kaugküttesüsteemid, mille laiendamist nõuab komisjon oma teatises riiklike energia- ja kliimakavade hindamise kohta. Seetõttu on komitee investeerimiskindluse huvides nõudnud asjakohaseid põhimõttelisi otsuseid (8). Need on ka energialiidu edukuse jaoks strateegilise tähtsusega, kuid neid ei võeta siinkohal kommenteeritavates dokumentides arvesse. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Nagu peaaegu kõigis komisjoni energiapoliitika hiljutistes dokumentides, jäetakse digiüleminek energialiidu olukorra aruandes tähelepanuta. Ent digiüleminekuga avanevad huvitavad kontseptsioonid, näiteks nutikad mikrovõrgud ja nutiturud, mikrokauplemine, virtuaalsed elektrijaamad jne. Need kõik võivad aidata suurendada tõhusust ja jõudlust energia siseturul ka selle tõttu, et need tugevdavad aktiivsete tarbijate rolli. Komisjon käsitles küsimust energialiidu raamstrateegias, (9) ehkki mõnevõrra lühendatud kujul. Jääb arusaamatuks, et komisjon ignoreerib seda aspekti energialiidu olukorda käsitlevas aruandes, eriti kuna digitehnoloogiate kasutamist tuleb hoolikalt uurida nende kasulikkuse ja võimalike eetiliste probleemide osas, eriti andmete suveräänsuse osas. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Igal juhul tuleb märkida, et digiüleminek on kavandatud lõppkasutajat silmas pidades. Kodanikud ootavad endiselt pakutavate teenuste parandamist tänu suurenevale digitaliseerimisele, näiteks igapäevane tarnija vahetamine, viivitamatu tagasiside vigaste arvestite või kahtlaste kasutusviiside kohta ning sujuvad menetlused oma tootmise võrku ühendamiseks. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Konkreetsed märkused

Energialiidu olukorra aruande CO2 heite vähendamise peatüki kohta

| 4.1. | Komisjon juhib õigustatult tähelepanu sellele, et taastuvate energiaallikate kasutamisel on palju eeliseid. Küsimus, kes nendest eelistest kasu saab, sõltub siiski olulisel määral sellest, kas energiasüsteemi ümberkujundamine toimub põhimõtteliselt detsentraliseeritult või tsentraliseeritult (10). Komisjon oma aruandes seda punkti ei käsitle. |
| --- | --- |

4.1.

Energialiidu olukorra aruande energiajulgeoleku peatüki kohta

| 4.2. | Komisjon pöörab õigustatult suurt tähelepanu varustuskindluse küsimusele ja sellega seoses energiajulgeolekule, sest selle tähtsus rahvamajandusele on ettenägematult suur. Lisaks klassikalisele impordisõltuvuse küsimusele tuleks kaaluda ka vastupidavust välistele rünnakutele, näiteks küberkuritegevusele. Hiljutiste uurimistulemuste (11) kohaselt on parim strateegia kõrge vastupidavuse saavutamiseks tugevdada detsentraliseeritud struktuure, millel on eraldi toimimise võimekus. Komisjon peaks seda tulemust rohkem arvesse võtma. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Roheline vesinik annab tulevikus vaieldamatult panuse varustuskindlale Euroopa energiasüsteemile. Komitee viitab oma arvamustele vesinikustrateegia (12) ja energiasüsteemi lõimimise strateegia (13) kohta. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ka siin ei tohi mõelda mitte ainult suurtele tehnoloogiatele (kaasa arvatud vesiniku impordi taristu arendamine). On mitmeid uuenduslikke, keskkonnahoidlikke ja eelkõige kohalikke/piirkondlikke lahendusi, mida saab rakendada otse kohapeal (sh piirkondliku vesiniku või sünteetiliste e-kütuste tootmine). Selle abil suurendatakse energiajulgeolekut, vähendatakse sõltuvust impordist ning edendatakse kohalikku tööhõivet keskkonnahoidlike töökohtade ja lisaväärtuse loomise näol piirkondades. Mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele tuleks samuti anda võimalus osaleda rohelises kokkuleppes ja sellest kasu saada, mis suurendab ka rohelise kokkuleppe ja energiasüsteemi ümberkujundamise omaksvõttu. |
| --- | --- |

4.4.

Energialiidu olukorra aruande ja energia siseturu eduaruande energia siseturu peatüki kohta

| 4.5. | Komisjon väidab, et puhta energia pakett on loonud paremad tingimused, et julgustada tarbijaid energiaturgudel osalema ja luua võrdsed võimalused uute turuosaliste jaoks. Tegelikult on selles osas asjakohased ainult elektrienergia siseturu direktiivi sätted. Praegu ei ole veel võimalik kindlaks teha, mil määral liikmesriigid on neid sätteid tõhusalt rakendanud. Seetõttu on komisjoni järeldus ennatlik. Komitee nõuab tungivalt tarbijate osaluse tähtsa eesmärgi tõsist hindamist, pidades silmas ka madala sissetulekuga leibkondade osalemise jaotuslikke mõjusid. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komisjon rõhutab turusignaalide tähtsust, sealhulgas investorite jaoks. See on kahtlemata oluline aspekt. Kuid siin on vaja diferentseeritumat lähenemist. Enamikul elektri hulgimüügiturgudel on lühiajalised hinnad. See, kas need annavad investoritele mingeid signaale, on energiaökonoomikas vaieldav küsimus. Komitee on sellele viidanud juba varasemates arvamustes (14). Seetõttu ei ole otstarbekas, et komisjon kasutaks selles kontekstis diferentseerimatult mõistet „energia siseturg“. Energialiidu edukaks toimimiseks on vähemalt elektrisektoris vaja uut turukorraldust. Täielikust tasakaalustamiskohustusest taastuvenergia eest üksi ei piisa. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti oma kaalutlused uue turukorralduse kohta. Samuti on oluline tagada, et kõigile turuosalistele kehtiksid energiasektori reserv- ja tasakaalustamisturgudel ühesugused tingimused. See on hädavajalik ka energiasüsteemi lõimumise õnnestumiseks (15). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Samal ajal tuleks silmas pidada, et energiajulgeoleku ja kliimaneutraalsuse eesmärke ei saa saavutada üksnes hinnasignaalide abil. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Energia siseturu eduaruandes rõhutab komisjon igati õigustatult, et riikide ja ELi energiapoliitika prioriteediks peaks jääma konkurentsi võimaldamine tootmise ja tarnimise tasandil. Kuid ta jätab lahtiseks, mida see konkreetselt tähendab. See ei ole kohaldatav ega ole kooskõlas puhta energia paketis kinnitatud Euroopa õigusaktidega, et konkurentsi saab edendada ainult turu sidumise kaudu. Elektrituru määruse artikli 16 kohase võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise põhimõtete kohaldamisel tuleks arvesse võtta liikmesriikide geograafilist asukohta, mis võiks õigustada ka võimsuse loomise tähtaja pikendamist. Igal juhul on aktiivse konkurentsi tagamiseks oluline juurdepääs turule, eriti väiksemate osalejate jaoks. Sellega seoses toob muu hulgas digiüleminek suurt kasu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Energia siseturu eduaruandes märgib komisjon ka, et sellised soojussüsteemid nagu gaasiküttel töötavad elektri ja soojuse koostootmisjaamad võivad süsteemile anda olulise paindlikkuse, kuid halvasti kavandatud võimsusmehhanismid võivad siseturgu tõsiselt moonutada. Komitee viitab selles osas oma arvamuses TEN/625 väljendatud seisukohale. Komitee kutsub komisjoni üles kriitiliselt hindama liikmesriikides kehtivaid võimsusmehhanisme, sealhulgas seoses elektrienergia siseturu määruse artikli 22 nõuete täitmisega, mis näevad ette piirväärtust 550 g CO2/kWh. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Energia siseturu eduaruandes tuletab komisjon meelde, et põhivõrgu- või jaotusvõrguettevõtjad on üldjuhul välja jäetud elektrisalvestussüsteemide omamisest ja haldamisest. Põhimõtteliselt tervitab komitee seda otsust, (16) kuigi jaotusvõrguettevõtjatel peaks olema lubatud omada ja hallata elektrisalvestussüsteeme võrguga seotud eesmärkidel. Komitee on ka arvamusel, et see peab käima käsikäes nutiturgude tugevdamisega, et salvestamiskoha käitajatel oleks stiimul jälgida võrguettevõtjate signaale ja kujundada oma salvesti süsteemi teenindamiseks. Võrguettevõtjad vajavad signaalide saatmiseks asjakohaseid stiimuleid. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Jaotusvõrkudel on oluline roll nutiturgude loomisel ja energiasüsteemi edukal ümberkujundamisel. Seepärast tuleb liidu energiapoliitikas tulevikus rohkem keskenduda nende ajakohastamisele. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komitee jagab komisjoni seisukohta, et energia maksustamise nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ (17) peamist eesmärki enam ei saavutata. Seetõttu toetab komitee komisjoni taotlust ning nõuab selle direktiivi ja muude mehhanismide ambitsioonikat läbivaatamist fossiilkütuste toetuste vähendamiseks ja väliskulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Komitee juhib uuesti tähelepanu energiaostuvõimetuse küsimusele ja kutsub komisjoni üles võtma konkreetseid meetmeid, mis lähevad kaugemale mõiste määratlemise abstraktsetest suunistest ja vaatluskeskusest. Komitee on mitmel korral rõhutanud, et kodanike laialdane osalemine energiasektoris on üks mitmest abi pakkuda võivast lähenemisviisist. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Sellega seoses tuletab komitee meelde oma seisukohta, et iga hinna eest tuleb vältida kahetasandilise energiaühiskonna teket. Ei saa olla nii, et energiasüsteemi ümberkujundamisest saavad kasu vaid rahaliselt ja tehniliselt hästi varustatud majapidamised ning et kõik teised majapidamised peavad kandma kulusid. Energiaostuvõimetusest mõjutatud kodanikud ei ole tavaliselt poliitiliselt kõige tugevamad. Seetõttu peaks komisjon tegema rohkem selleks, et liikmesriigid püüaksid aktiivselt võidelda energiaostuvõimetuse vastu: nii kavandatud hoonete energiatõhusaks renoveerimise laine kui ka kodanike aktiivne osalemine taastuvenergia tootmisel võivad aidata leevendada energiaostuvõimetust. Samuti tuleks märkida, et heitkogustega kauplemise võimalik laiendamine kütte- ja transpordisektorile võib avaldada mõju õiglasele jaotamisele. |
| --- | --- |

4.14.

Energialiidu olukorra aruande teadusuuringute, innovatsiooni ja konkurentsivõime peatüki kohta

| 4.15. | Komitee leiab, et üks põhjus, miks EL teatavates valdkondades, näiteks päikese- ja liitiumioonakud, maha jääb, on ebapiisav nõudlus. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles järgima laiemat strateegiat; selleks, et murda Hiina juhtiv roll turul, vajab EL aktiivseid tööstuspoliitilisi algatusi. Komisjoni ettepanek akusid ja patareisid käsitleva määruse kohta on näide sammust õiges suunas. Lisaks tuleks tulevases energiasüsteemis tugevdada detsentraliseeritud struktuure, kuna see suurendab nõudlust näiteks akude järele, tagab mastaabisäästu ja muudab akud hinna poolest atraktiivseks. |
| --- | --- |

4.15.

Energialiidu olukorra aruande peatüki kohta, mis käsitleb energialiitu rohelise kokkuleppe kontekstis

| 4.16. | Komitee toetab komisjoni tema püüdlustes edendada ambitsioonikaid kliimakaitseleppeid kogu maailmas. See nõuab CO2 piirimaksu kehtestamist seoses senisest ambitsioonikama ja konkreetsema kliimakaitsega (ja muude kestliku arengu eesmärkide) arvestamisega rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (18). |
| --- | --- |

4.16.

Riiklike energia- ja kliimakavade hindamise teatise kohta

| 4.17. | Komitee ei mõista, miks komisjon vähendab oma kriitikat taastuvenergia potentsiaali ebapiisava hindamise kohta avameresektoris. Komitee kutsub komisjoni üles loobuma oma ühepoolsest avameretehnoloogiate eelistamisest, millega jäetakse unarusse fotogalvaanika ja tuuleenergia maismaal, ning esitama nende tehnoloogiate jaoks oma laiendamisstrateegiaid. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Komitee võtab tunnustavalt teadmiseks, et komisjon tunnistab taastuvate energiaallikate potentsiaali töökohtade loomisel. Ta rõhutab siiski, et selle potentsiaali täielik ärakasutamine ei ole automaatne, vaid see nõuab aktiivset poliitikat, eriti töökohtade kvaliteedi osas. Selles kontekstis on täiesti arusaamatu, et komisjon pöörab fotogalvaanikale nii vähe tähelepanu, eriti kui teatise kohaselt on see kõige tööjõumahukam sektor. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Komitee kutsub komisjoni üles taastuvenergia direktiivi eelseisva läbivaatamise käigus koostama hanke-eeskirjad selliselt, et nendega hõlbustataks taastuvenergiakogukondade ja VKEde osalemist. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Komitee nõustub komisjoniga, et äärmiselt soovitatav on investeerida madala temperatuuriga kaugküttesüsteemidesse. Tuleks käivitada vastav algatus. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Sidujad on olulised kliimakaitsevahendid. Liikmesriikide riiklikes energia- ja kliimakavades sõnastatud muret sagenevate looduslike häiringute kohta tuleb siiski tõsiselt võtta. Seetõttu tuleks LULUCFi arvestusühikuid käsitada vaid täiendusena muudele kliimakaitsevõimalustele. |
| --- | --- |

4.21.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2015) 80 final.

1

(2)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

2

(3)  COM(2020) 950 final, II lisa.

3

(4)  See on üllatav, sest ELis on juba üle 30 aasta räägitud vajadusest kaotada keskkonnale kahjulikud toetused.

4

(5)  Ja eesistujariik Saksamaa.

5

(6)  ELT L 158, 14.6.2019, lk 125.

6

(7)  ELT C 47, 11.2.2020, lk 30, ELT C 62, 15.2.2019, lk 269.

7

(8)  ELT C 429, 11.12. 2020, lk 85.

8

(9)  COM(2015) 80 final, lk 13.

9

(10)  ELT C 429, 11.12. 2020, lk 85.

10

(11)  Vrd Hirschl, B., Aretz, A., Bost, M., Tapia, M., & Gößling-Reisemann, S. (2018): „Vulnerabilität und Resilienz des digitalen Stromsystems“ (Digitaalse elektrisüsteemi haavatavus ja vastupidavus). Lõpparuanne. Berliin, Bremen, saksakeelne tekst allalaaditav leheküljelt www.strom-resilienz.de.

11

(12)  ELT C 123, 9.4. 2021, lk 30.

12

(13)  ELT C 123, 9.4. 2021, lk 22.

13

(14)  ELT C 82, 3.3. 2016, lk 13.

14

(15)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 158.

15

(16)  ELT C 288, 31.8. 2017, lk 91.

16

(17)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

17

(18)  ELT C 81, 2.3. 2018, lk 44.

18

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/47

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele metaaniheite vähendamise ELi strateegia kohta“

(COM(2020) 663 final)

(2021/C 220/05)

| Raportöör: | Udo HEMMERLING |
| --- | --- |

Raportöör:

Udo HEMMERLING

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 27.11.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 252/5/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 27.11.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

252/5/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab ELi metaanistrateegia eesmärki ja põhitähelepanu pööramist metaaniheite olulisele edasisele vähendamisele kliimakaitse huvides. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Keskendumine nendele sektoritele, kus metaani heide on kõige suurem, nimelt põllumajandusele, energiasektorile ja jäätmekäitlusele, on arusaadav. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Metaanistrateegia peaks olema seotud biomajanduse ja ringmajanduse strateegiatega. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee toetab jõuliselt keskendumist metaaniheite paremale mõõtmisele ja rahvusvahelistele vähendamisalgatustele. Metaani heitkogused pärinevad sageli detsentraliseeritud, hajusatest allikatest rahvusvahelistes tootmis- ja tarneahelates.
  Komitee esitab ELi metaanistrateegiasse järgmised täiendused. |
| --- | --- |

1.4.

Komitee esitab ELi metaanistrateegiasse järgmised täiendused.

| 1.5. | Suuresti hajusad metaaniallikad ja metaani heitkoguste keeruline mõõtmine muudavad heitkoguste jälgimise sageli raskeks. Tõhustatud järelevalvet tuleks asjaomaste sektorite jaoks, nagu põllumajandus, energeetika, jäätmed ja keemiatööstus, arendada ühtsel ja võrreldaval viisil.
  Hajusa metaaniheite otsene lisamine kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi või selle otsene maksustamine on väga keeruline ja sageli võimatu. Kui aga on võimalik mõõta punktallikatest pärit heitkogusid, tuleks siiski püüda seda teha, järgides kõigi tekitajate puhul sama lähenemisviisi. |
| --- | --- |

1.5.

Hajusa metaaniheite otsene lisamine kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi või selle otsene maksustamine on väga keeruline ja sageli võimatu. Kui aga on võimalik mõõta punktallikatest pärit heitkogusid, tuleks siiski püüda seda teha, järgides kõigi tekitajate puhul sama lähenemisviisi.

| 1.6. | Liikmesriigid peaksid oma kliimaalastes tegevuskavades välja tooma lägast ja sõnnikust, biojäätmetest, reoveest, prügilatest ja kaevandusgaasist saadud biogaasi kasutamise seisu ja potentsiaali ning määrama kindlaks meetmed selle ulatuslikumaks kasutamiseks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Põllumajanduses on jätkuvalt märkimisväärne potentsiaal metaaniheite vähendamiseks, eelkõige tänu läga ja sõnniku kääritamisele biogaasi tehastes, samuti tänu edusammudele põllumajandusloomade söötmisel ja kasvatamisel ning vähesaastavate väetiste kasutamisel. Neid võimalusi tuleks ELi metaanistrateegia rakendamise käigus veelgi täpsustada. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Jäätmekäitluses peaks biojäätmete liigiti kogumine ja taaskasutamine muutuma järk-järgult normiks kogu ELis. See loob tingimused metaaniheite edasiseks vältimiseks selles sektoris. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Ülevaade Euroopa Komisjoni metaanistrateegiast

| 2.1. | Metaan moodustab 10,5 % ELi kasvuhoonegaaside koguheitest, mille maht on 3,76 miljardit CO2-ekvivalenttonni (2018). Metaaniheidet on alates 1990. aastast vähendatud peaaegu 34 %. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Metaanistrateegia on suunatud peamisele inimtekkelisele metaaniheitele ja heidet tekitavatele sektoritele – põllumajandus (53 % ELi metaaniheitest), jäätmed (26 % ELi metaaniheitest) ja energia (19 % metaaniheitest) – ning selles pakutakse igale neist välja meetmed heite vähendamiseks. Seetõttu on loogiline, et looduslik metaaniheide, mida tekitavad nt mäletsejalised metsloomad või mis eraldub soodest, ei ole strateegiasse hõlmatud. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ülemaailmsel tasandil võib metaaniheite vähendamine anda olulise panuse kliimamuutuste leevendamisse. Praeguse globaalse metaaniheite poole võrra vähendamise jahutav mõju moodustaks ülemaailmselt 2050. aastaks 0,18 oC. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Euroopa Liit tekitab 5 % ülemaailmsest metaaniheitest. Lisaks põhjustab EL fossiilgaasi, nafta ja söe impordi kaudu olulisel määral täiendavat metaaniheidet kolmandates riikides. Seepärast teeb Euroopa Komisjon ettepaneku võtta meetmeid nende heitkoguste vähendamiseks rahvusvahelistes tarneahelates. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Euroopa Komisjon teeb ettepaneku parandada oluliselt metaaniheite mõõtmist ja sellekohast aruandlust. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Metaanistrateegias ei käsitleta spetsiaalselt olemasolevaid teaduslikke andmeid metaani kui lühiajalise kliimamõjuga kasvuhoonegaasi konkreetse mõju kohta (vt punkt 3). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Teadmised metaani kliimamõjust ja tagajärgedest kliimaneutraalsuse poliitikale

| 3.1. | Metaani (CH4) kui kasvuhoonegaasi üks põhiomadusi on see, et selle eluiga on suhteliselt lühike ning see laguneb atmosfääris umbes 12 aasta jooksul veeks (H2O) ja süsinikdioksiidiks (CO2). Sellel on otsustavad tagajärjed tema kliimamõjule ja võrdlusele CO2-ga, mida kasutatakse võrdlusalusena kliimajalajälje arvutamisel. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CO2 on atmosfääris stabiilne ega lagune erinevalt metaanist, mistõttu nimetatakse CO2 ka pikaajalise kliimamõjuga kasvuhoonegaasiks (stock gas). Selle tulemusena koguneb CO2 heidet atmosfääri aina edasi, näiteks fossiilkütuste põletamise tõttu (teiste tingimuste samaks jäädes), suurendades seega pidevalt CO2 kontsentratsiooni. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Seevastu kompenseeritakse selliste lühiajalise mõjuga kasvuhoonegaaside (flow gases) nagu metaani heitkogused nende loodusliku lagunemisprotsessiga. Lühike eluiga toob niisiis kaasa selle, et heide kompenseerib end ise sidumisega, mis toob kaasa stabiilse kontsentratsiooni atmosfääris, kui heide püsib stabiilsena. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Lisaks metaani lühikesele elueale on ka selle päritolu kliimamõju seisukohast otsustav, kuna metaani lagunemisel tekib kasvuhoonegaas CO2. Biogeense metaani (nt mäletsejaliste seedekulglast või riisikasvatusest tulenev metaan) lagunemisel tekkiv CO2 eemaldati varem atmosfäärist fotosünteesi abil taimede kasvu käigus ning seega toimub see põhimõtteliselt tsüklis, tänu millele ei muutu CO2 kontsentratsioon atmosfääris. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Seevastu fossiilse metaani (nt maagaasi-, nafta- või kivisöe kaevandamisel tekkiv metaan) lagunemine CO2-ks ja veeks kujutab endast täiendavat CO2 allikat atmosfääri jaoks ja suurendab seega CO2 kontsentratsiooni selles. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Nendel metaani omadustel on mitmeid tagajärgi kliimamõjule ja kliimapoliitika kujundamisele. Eriti kehtib see kliimaneutraalsuse eesmärgi osas. (Biogeense) metaani kui lühiealise kasvuhoonegaasi muutumatu heide viib keskpikas perspektiivis konstantse metaani kontsentratsioonini atmosfääris, millel on püsiv kiirgust akumuleeriv mõju kliimasüsteemile ja seega püsiv temperatuurimõju. Kui metaani heide väheneb, väheneb kontsentratsioon atmosfääris, mis toob kaasa kiirgusmõju vähenemise ja seega temperatuuri languse (jahutav mõju). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Seevastu tähendab muutumatu CO2 heide seda, et CO2 kontsentratsioon atmosfääris suureneb nii kaua kuni CO2 allikas seda eraldab. Isegi pärast CO2 heite lõppu jääb sellest tekkinud CO2 kontsentratsioon atmosfääri püsima, mille tagajärjeks on jätkuv kiirgusmõju ja püsiv soojendav mõju. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kliimaneutraalse mõju saavutamiseks on seepärast vaja lühi- ja pikaealiste kasvuhoonegaaside suhtes erinevaid lähenemisviise. Selleks et tuua jätkuvast CO2 kiirgusmõjust tingitud püsiv temperatuuri tõus tagasi CO2 heite eelsele temperatuuritasemele, on vaja aktiivselt vähendada CO2 kontsentratsiooni atmosfääris süsiniku sidujate abil. See tähendab, et selleks, et hoida temperatuuri tase püsivate (mittevälditavate) CO2 heitkoguste juures stabiilsena, tuleb atmosfäärist jätkuvalt eemaldada sama kogus CO2 kui sinna lisatakse (netonullheide). See kajastub kasvuhoonegaaside netonullheite eesmärgis. Kliimaneutraalne mõju saavutatakse (biogeensete) metaaniallikate puhul aga juba stabiilsete heitkoguste juures, samas kui CO2 ekvivalendiks ümber arvestatud metaaniheite kompenseerimine kasvuhoonegaaside atmosfäärist eemaldamisega toob kaasa jahutava mõju. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Seega ei ole CO2 ekvivalentides väljendatud netonull metaani kui lühiealise kasvuhoonegaasi puhul asjakohane lähenemisviis. Näiteks Uus-Meremaa nullsüsiniku seadus (Zero Carbon Act) sisaldab eraldi metaaniheite käsitlust. Lühiealiste kasvuhoonegaaside kliimamõju tuleks kasvuhoonegaaside bilansis kajastada asjakohasemate parameetrite abil (vrd Oxfordi Ülikooli sellekohane töö aadressil www.doi.org/10.1088/1748-9326/ab6d7e). |
| --- | --- |

3.9.

4.   Metaaniheite vähendamine – täiendavad märkused

| 4.1. | Tarbijate käitumise muutmine kätkeb endas kindlasti potentsiaali vähendada kasvuhoonegaaside heidet. See kehtib ka toitumise kohta, eelkõige soovitus vähendada loomsete saaduste tarbimist. Kliimapoliitikas tuleks aga meeles pidada, et avatud ühiskonnas on nende näol tegemist vabatahtlike muudatustega inimeste käitumises ja elustiilis. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Põllumajanduses tuleks lisaks loomakasvatusest tuleneva metaaniheite vähendamise võimalustele arvesse võtta ka seoseid maakasutusega. Täpsemalt on mäletsejalised rohumaade kasutamise ja säilitamise põhialus. Rohumaade säilitamine on omakorda kliimapoliitika seisukohast väga oluline mulla huumuses seotud CO2 tõttu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Prügilatest, reoveepuhastitest või suletud söekaevandustest pärinevate metaanigaaside osas ei ole mõnes ELi liikmesriigis veel terviklikku süsteemi nende kogumiseks ja energiakasutuseks. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Mis puudutab jäätmete kogumist, siis paljudes liikmesriikides ei ole veel terviklikke süsteeme biogeensete jäätmete liigiti kogumiseks ja taaskasutamiseks. See takistab kompostimise või kääritamise käigus (biogaas) tekkiva metaaniheite maksimaalset vältimist biojäätmete käitlemisel. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Fossiilkütuste (maagaas, nafta ja kivisüsi) importimisel ei ole EL veel kehtestanud mingeid erinõudeid loodus-, keskkonna- ja kliimakaitse osas. Metaaniheite vähendamise nõuete kavandatud väljatöötamine peaks olema osa laiemast algatusest vähendada sellise energiaimpordi ökoloogilist jalajälge vastavalt Euroopa rohelisele kokkuleppele. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Inimtekkelise metaaniheite ulatuslikuma seire osana tuleks üldjoontes määratleda ka loodusliku metaani heitkogused, et saada terviklik ülevaade. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Euroopa võrgustikes tuleks majandus- ja sotsiaalpartnerite osalusel edendada metaaniheite vähendamise tehnoloogiate uurimis- ja arendustegevust ning turuosa suurendamist. |
| --- | --- |

4.7.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/51 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/51

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013“

(COM(2020) 824 final – 2020/0360 (COD))

(2021/C 220/06)

| Raportöör: | Philippe CHARRY |
| --- | --- |

Raportöör:

Philippe CHARRY

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 18.1.2021
  Euroopa Liidu Nõukogu, 19.1.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 172 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 9.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 252/3/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 18.1.2021

Euroopa Liidu Nõukogu, 19.1.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 172 ja 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

9.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

252/3/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pooldab üleeuroopalisi energiavõrkusid (TEN-E) käsitlevate Euroopa eeskirjade kohandamist rohelise kokkuleppe eesmärkidega, et tagada puhas, ohutu ja taskukohane energia, eelkõige energiasüsteemi CO2 heite vähendamise, kliimaneutraalsusele ülemineku, taastuvate energiaallikate arendamise ning energiatõhususe ja energiaostuvõimetuse ohu ennetamise kaudu. Sellega seoses võtab komitee arvesse asjaolu, et Euroopa vajab energiasüsteemi, mis tagab energiavarustuse kindluse kõigile liikmesriikidele ja kõigi juurdepääsu taskukohasele energiale ning põhineb kiirel elektrifitseerimisel koos taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise osakaalu kahekordistumisega. Komitee kutsub üles täiendama määruse kavandatavat õiguslikku alust selge viitega ELi toimimise lepingu artiklile 194. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee tuletab meelde vajadust saavutada kõik eesmärgid, mida taotletakse TEN-E määruse alusel rakendatava energiapoliitikaga. Kuna energiavõrkudel on energiasüsteemi tasakaalustamisel, vastupidavuses ja arendamisel oluline roll, kutsub komitee üles paigutama määruse selgemalt energiasüsteemi lõimimise protsessi, et edendada kõiki vähese CO2 heitega energia liike, ja muutma igasuguse eraldumise võimatuks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee kutsub komisjoni, nõukogu ja parlamenti üles edendama süsinikuheite vabu energiaallikaid, võttes nõuetekohaselt arvesse tehnoloogilist neutraalsust. Komitee kutsub samuti üles toetama rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) projekti jõupingutusi, et saavutada pärast 2050. aastat kõigile puhas ja taskukohane energia. Komitee soovib ka, et loodaks projekte vesiniku ja termotuumasünteesi ajastule vastavate tingimuste kujundamiseks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kutsub esmatähtsaks pidama innovatsiooni ja energiavõrkude projekteerimist, et vähendada ülekandmisega seotud energiakadu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Avamere tuuleenergia puhul kutsub komitee esmatähtsaks pidama radiaalühenduse projekte ja hindama selle tehnoloogia üldist keskkonnamõju. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee kutsub üles mitte välistama maagaasi transportimise taristutega seotud projektide käsitamist määruse valikukriteeriumide alusel ühist või vastastikku huvi pakkuvate projektidena. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovib, et määruse ettepanekus kasutataks ühishuviprojektide ja vastastikust huvi pakkuvate projektide valikukriteeriumides mõiste „taastuv“ asemel sõnastust „taastuv ja/või vähendatud süsinikuheitega“. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee nõuab, et määruses viidataks selgesõnaliselt liidu eesmärkidele varustada kogu elanikkonda taskukohase energiaga ning tagada selle kõrge kvaliteet ja ohutus, samuti võrdsele kohtlemisele ning universaalse juurdepääsu ja kasutajaõiguste edendamisele. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Juhtimise valdkonnas kutsub komitee üles piirama komisjoni delegeeritud õigusaktide kasutamise vajaliku miinimumini ja rakendama mitme osalejaga juhtimist, mis hõlmaks kodanikuühiskonna esindajaid, st kutsealade, töötajate ametiühingute, kasutajate ühenduste jne esindajaid. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee soovitab kehtestada määruses liidu vastutuse ühishuviprojektide rahastamise eest ja kombineerida rahastamisviise, neid eelistuste järjekorda seadmata. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Süsteemi üldtasakaalu juhtimise ja ülikõrgepinge ülekandevõrgu tarne jätkuvuse tagamiseks ELi tasandil kutsub komitee komisjoni üles uurima võimalust luua üleeuroopaline, ühtaegu nii lõimitud kui ka detsentraliseeritud ülikõrgepinge ülekandevõrgu ettevõtja. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komisjon teeb ettepaneku vaadata üleeuroopaliste energiavõrkude määrus läbi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Üleeuroopaliste energiavõrkude arendamise ja koostalitlusvõime eeskirjad on sätestatud 2013. aastal vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 347/2013 (1). Komisjon rõhutab oma ettepanekus, et määrus on aidanud saavutada Euroopa Liidu energiapoliitika eesmärke, mis peavad silmas energiaühenduste suurendamist kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sellest hoolimata järeldatakse komisjoni koostatud hinnangus, et „praegune raamistik ei ole olnud piisavalt paindlik, et aja jooksul kohaneda liidu poliitikaeesmärkide muutumisega“, mistõttu komisjon tegi ettepaneku määrus läbi vaadata. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Selle ajakohastamise käigus muudetakse eelkõige ühishuviprojektide valimise tingimusi, pidades silmas nende projektide rahastamist Euroopa Liidu poolt, eelkõige kohustust täita säästvuse kriteeriumi ja järgida põhimõtet „Ära tee kahju“, nagu on sätestatud rohelises kokkuleppes. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ettepanekuga muudetakse TEN-E poliitika raames rahalist abi saavate taristute kategooriaid ja kaotatakse nafta- ja gaasitaristu toetus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ettepanekus pannakse erilist rõhku avamere elektrivõrkudele ja nende lõimimisele maapealse taristuga ühtse kontaktpunkti loomise kaudu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Eesmärk on võtta paremini arvesse vesinikku kasutavat taristut, sealhulgas transporti ja teatavat liiki elektrolüüsiseadmeid. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Määruse eelnõus toetatakse arukate elektrivõrkude arendamist, et lihtsustada kiiret elektrifitseerimist ja suurendada taastuvatest energiaallikatest elektri tootmist. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Uute sätetega soovitakse julgustada investeerima arukatesse võrkudesse, et lõimida puhtad gaasid (näiteks biogaas ja taastuvallikatest toodetud vesinik) olemasolevate võrkudega. Tähelepanu pööratakse nii elektrivõrkude kui ka süsiniku säilitamise ja transportimise võrkude moderniseerimisele. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Kavandatakse uusi sätteid, et paremini toetada kolmandate riikide, nt Lääne-Balkani riikidega võrkude ühendamise projekte – ühishuviprojekte, kust nähtub nende panus liidu energia- ja kliimaeesmärkide saavutamisse varustuskindluse ja CO2 heite vähendamise valdkonnas. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ettepanekuga vaadatakse läbi juhtimisraamistik, et parandada taristute kavandamist ja tagada raamistiku vastavus Euroopa Liidu kliimaeesmärkidele ja energiasüsteemi lõimimise põhimõtetele. Selles on kavandatud tagada sidusrühmade suurem osalemine kogu protsessi vältel, suurendada Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti rolli ja tõhustada komisjoni teostatavat järelevalvet. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Samuti on pakutud mitmeid meetmeid haldusmenetluste lihtsustamiseks, et kiirendada projektide rakendamist. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Kõnealune ettepanek on osa Euroopa energiapoliitikast, mis on määratletud aluslepingutes, (2) energialiidu juhtimist käsitlevas määruses, (3) üleeuroopaliste võrkude arendamise eeskirjades (4) ja laiaulatuslikus kokkuleppes, milles määratletakse Euroopa Liidu uus strateegia „muuta EL õiglaseks ja jõukaks ühiskonnaks, kus on kaasaegne, ressursitõhus ja konkurentsivõimeline majandus“ (5). Seega soovib Euroopa Liit ühendada liidu eesmärgid – energiaturu toimimine, varustuskindlus, energiatõhusus, energia säästmine, taastuvenergia arendamine, kliimamuutuste vastu võitlemine ja energiavõrkude sidumine – samal ajal mõjutamata „liikmesriigi õigust määrata kindlaks oma energiavarude kasutamise tingimusi, tema valikuid erinevate energiaallikate vahel“. Seepärast palub komitee täiendada määruses pakutud õiguslikku alust selgesõnalise viitega Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 194. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee pooldab Euroopa eeskirjade kohandamist rohelise kokkuleppe eesmärkidega, et tagada puhas, ohutu ja taskukohane energia, eelkõige energiasüsteemi CO2 heite vähendamise, kliimaneutraalsusele ülemineku, taastuvate energiaallikate arendamise, energiatõhususe ja energiaostuvõimetuse ohu ennetamise kaudu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee toetab eesmärki saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Sellega seoses võtab komitee arvesse asjaolu, et Euroopa vajab energiasüsteemi, mis tagab energiavarustuse kindluse kõigile liikmesriikidele ja kõigi juurdepääsu taskukohasele energiale ning põhineb kiirel elektrifitseerimisel koos taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise osakaalu kahekordistumisega, tagades samuti gaasisektori CO2 heite vähendamise ja kasutades rohkem uuenduslikke lahendusi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Teatises „Kliimaneutraalse majanduse saavutamine – lõimitud energiasüsteem kliimaneutraalse Euroopa nimel“ (6) rõhutab komisjon, et „energiasüsteemi kavandamine ja käitamine koordineeritult ja tervikuna, ühendades eri energiakandjad, taristud ja tarbimissektorid, aitab Euroopa majanduses tagada CO2-heite tõhusa, taskukohase ja põhjaliku vähendamise“. Peale selle heidab komisjon ette, et „tänapäeva energiasüsteem on endiselt üles ehitatud mitmele paralleelsele vertikaalsele energia väärtusahelale, mis rangelt seovad energiaallikad kindlate lõpptarbimissektoritega“ ja et „sellise lahusmudeliga ei ole võimalik tagada kliimaneutraalset majandust“. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Aastatel 1950–1970 olid kõigis Euroopa riikides riiklikul või piirkondlikul tasandil olemas kas valdkondlikud või üldisemad lõimitud energiasüsteemid (tootmine, transport ja jaotamine). Alates 1980. aastast on Euroopa siseturu rajamine, mis põhineb ühel neljast põhivabadusest ehk liikumivabadusel, viinud mitme nn eraldumisjuhtumini ja konkurentsile avamiseni, eesmärgiga edendada tarbijate huvides kvaliteeti ja tõhusust. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee toetab lõimumisstrateegiat, mis peab hõlmama kõiki Euroopa energiapoliitika mõõtmeid. See tähendab, et järk-järgult taastataks lõimumine ja peatataks kõik uued eraldumisalgatused, mis viiksid veel rohkemate nn silotornide väljakujunemiseni, samas kui eesmärk on tagada energiasüsteemi kooskõlastatud kavandamine ja käitamine. Komitee kutsub üles paigutama määruse energiasüsteemi lõimimise protsessi ja peatama igasuguse eraldumise. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee toonitab vajadust saavutada kõik eesmärgid, mida taotletakse TEN-E määruse alusel rakendatava energiapoliitikaga. Energiavõrgud tagavad tootjate ja kasutajate omavahelised sidemed. Teatud mõttes moodustavad nad energiasüsteemis nn reaktorisüdamiku. Kõnealuse määruse eelnõule tuleks kasuks, kui selle lähenemisviis põhineks rohkem lõimumisprotsessil, sealhulgas tootvate ettevõtjate ja ühistute arendamisel, ega viitaks lihtsalt tagasihoidlikult põhjendusele 13 (kuigi eelnõus viidatakse energiasüsteemi lõimimisele, ei suudeta seal kindlaks määrata üleeuroopaliste energiataristute kohta selles koordineeritud kavandamise ja toimimise strateegilises dünaamikas), et saavutada oma oluline eesmärk – energiasüsteemi tasakaal, vastupidavus ja arendamine. Seda silmas pidades on vaja täpsustada, millises ulatuses arendatakse konkreetsete liikmesriikide vahelist ülekandevõimsust, keskendudes pigem kitsaskohtade kõrvaldamisele kui üldisele keskmisele (2020. aastal 10 %, 2030. aastal 15 %). Komitee on seisukohal, et esitatud ettepanekus jääb iseäranis vajaka ambitsioonikusest ja meetmetest. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee kutsub komisjoni, nõukogu ja parlamenti üles edendama süsinikuheite vabu energiaallikaid, võttes nõuetekohaselt arvesse tehnoloogilist neutraalsust. Ta toetab ka rahvusvahelise katsetermotuumareaktori projekti jõupingutusi kõigile pärast 2050. aastat puhta ja taskukohase energia tagamiseks. Energiasüsteemide kavandamisel tuleb esikohale seada innovatsioon ja taristute tõhusus ning ülekandega seotud energiakaost tingitud suurte kulude vähendamine. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee mõistab määruse eelnõus avamere tuuleenergiale omistatud tähtsust. Ta soovib, et esmatähtsale kohale seataks radiaalühenduse projektid. Komitee soovib, et kogu avamere tuuleenergia kohta koostataks põhjalik keskkonnamõju hindamine, milles võetakse arvesse tuulegeneraatorite demonteerimist ja ringlussevõttu. Samuti võib avamere tuuleenergia jaoks ühtse kontaktpunkti loomisega kaasneda märkimisväärne bürokraatia, kuigi selle kasu ei ole selge ning on väga vähe projekte, mis nõuavad loataotlusi mitmelt liikmesriigilt. Lisaks toob kiiduväärt soov tuuleenergiat kavandada kaasa tarbetult siduva mehhanismi suutlikkuse arendamise eesmärkide seadmiseks, mis on vastuolus nii riiklikes energia- ja kliimakavades sätestatud eesmärkidega kui ka lepingus sätestatud vabadusega valida energiaallikate vahel. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee tunneb muret komisjoni soovi pärast välistada täielikult toetus gaasitaristule, arvestades et see on praegu hädavajalik teatud Euroopa Liidu piirkondade varustuskindluse tagamiseks ja maagaas näib olevat üleminekuaja energia, (7) olles vähem kahjulik kui süsi või nafta. Komitee on oma varasemates arvamustes juba väitnud, et maagaasi taristuid saab eeldatavalt taaskasutada taastuvate gaaside jaoks ning seega on asjakohane jätkata neisse investeerimist (8). Seepärast soovib komitee, et maagaasi ei välistataks enne, kui see asendatakse teiste võrreldava hinnaga energiaallikatega. Komitee kutsub üles käsitama maagaasi transportimise taristutega seotud projekte määruse ühist või vastastikust huvi pakkuvate projektide valimise kriteeriumide alusel rahastamiskõlblikena. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee märgib, et korduv viide taastuvusele projektide valikukriteeriumides (9) seab kahtluse alla selle, et võetakse arvesse süsinikuheite vaba energia ülekandmise projekte, mida Euroopa Liidul on endiselt väga vaja oma eesmärkide kliimamõõtme saavutamiseks. Seepärast soovib komitee, et määruse eelnõus eelistataks sõnastust „taastuv ja/või CO2 heidet vähendav“. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee ei toeta kolmeastmelist loogikat, millest lähtutakse ühishuviprojektidega seotud investeeringute rahastamisel, nagu on märgitud põhjenduses 46, ega seda, et esimesed investeeringud tulevad turult, samas kui tegemist on oluliste taristutega ELi eesmärkide elluviimiseks – seepärast peavad need põhinema liidu solidaarsusel või rahalise tasakaalustamise meetoditel, kombineerides rahastamisviise, neid eelistuste järjekorda seadmata. Komitee soovitab kehtestada määruses liidu vastutuse ühishuviprojektide rahastamise eest ja rahastamisviise kombineerida, neid eelistuste järjekorda seadmata. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Organiseeritud kodanikuühiskonna esindajana on komitee eriti pühendunud kasutajate, eelkõige elanikkonna õigustele ning demokraatlikule juhtimisele. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Soovides takistada ebavõrdse energialiidu kujunemist ning parandada energiaostuvõimetute ja väikese sissetulekuga inimeste olukorda, kinnitab komitee oma mitmeid varasemaid arvamusi (10) vajaduse kohta pakkuda energiat taskukohase hinnaga kõigile elanikele kooskõlas liidu eesmärkidega „kõrge kvaliteedi, ohutuse ja taskukohasuse, võrdse kohtlemise, üldise juurdepääsu ja kasutajate õigustega“, (11) mis on ühishuviprojektide valimisel esmatähtis kriteerium. Komitee nõuab samuti, et määruses viidataks selgesõnaliselt liidu eesmärkidele pakkuda kogu elanikkonnale taskukohase hinnaga energiat ning tagada selle kõrge kvaliteet ja kindlus, samuti juurdepääs, koos võrdse kohtlemise ning universaalse juurdepääsu ja kasutajaõiguste edendamisega. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Juhtimisega seoses omistatakse kõnealuses ettepanekus põhjendamatut kaalu komisjoni rollile – artiklis 3 ette nähtud delegeeritud õigusaktide kasutamine tuleks piirata vajaliku miinimumini – ja Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti rollile, kuid selles ei käsitleta võimalusi, kuidas vähendada teabe ja oskuste lahknevust, et rakendada paljusid sidusrühmi hõlmavat juhtimist, mis toetuks rohkem kodanikuühiskonna esindajatele, st kutsealade ühendustele, töötajate ametiühingutele, kasutajate ühendustele jne, sealhulgas piirkondlikele rühmadele. Komitee kutsub üles piirama komisjoni delegeeritud õigusaktide kasutamise vajaliku miinimumini ning rakendama paljusid sidusrühmi hõlmavat juhtimist. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Elektrivõrkude eripära arvestades soovitab komitee komisjonil algatada laiapõhjaline arutelu ja uurida koos kõigi sidusrühmadega kavatsust luua mitmetasandilise juhtimise alusel üleeuroopaline, ühtaegu nii lõimitud kui ka detsentraliseeritud ettevõtja.






  — | Lõimitus on vajalik, et tagada süsteemi üldtasakaal ja ülikõrgepinge ülekandevõrkude tarne jätkuvus ELi tasandil ning vastutus Euroopa avalike/ühishuvi ülesannete ja kohustuste eest. Selline avalik-õiguslik ettevõtja peab toetuma ettevõtjatele riiklikul ja sellest madalamal tasandil. |
| --- | --- | --- |

3.16.

—

Lõimitus on vajalik, et tagada süsteemi üldtasakaal ja ülikõrgepinge ülekandevõrkude tarne jätkuvus ELi tasandil ning vastutus Euroopa avalike/ühishuvi ülesannete ja kohustuste eest. Selline avalik-õiguslik ettevõtja peab toetuma ettevõtjatele riiklikul ja sellest madalamal tasandil.

| — | Seega on vajalik detsentraliseeritus kõige asjakohasema piirkondliku võrgu tasandil, arvestades iga liikmesriigi eripära. |
| --- | --- |

—

Seega on vajalik detsentraliseeritus kõige asjakohasema piirkondliku võrgu tasandil, arvestades iga liikmesriigi eripära.

Komitee palub komisjonil uurida võimalust luua üleeuroopalise ülikõrgepinge ülekandevõrgu ettevõtja.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT L 115, 25.4.2013, lk 39

1

(2)  ELT C 326, 26.10.2012, lk 134.

2

(3)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 1.

3

(4)  ELT C 115, 9.5.2008, lk 124, ELT C 202, 7.6.2016, lk 125, ELT C 202, 7.6.2016, lk 125.

4

(5)  COM(2019) 640 final.

5

(6)  COM(2020) 299 final.

6

(7)  Euroopa Ülemkogu järeldused, 10.–11. detsember 2020.

7

(8)  COM(2020) 301 final (ELT C 123, 9.4.2021, lk 30).

8

(9)  Vt näiteks COM(2020) 824 final, artikli 4 lõige 3 või IV lisa.

9

(10)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 77, ELT C 47, 11.2.2020, lk 98, ELT C 14, 15.1.2020, lk 105, ELT C 353, 18.10.2019, lk 96, ELT C 353, 18.10.2019, lk 79, ELT C 282, 20.8.2019, lk 51, ELT C 262, 25.7.2018, lk 86, komitee teabearuanne „Euroopa energialiidu hindamine – energiasüsteemi ümberkujundamise sotsiaalne ja ühiskondlik mõõde“.

10

(11)  ELT C 115, 9.5.2008, lk 308.

11

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/56 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/56

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Tegevuskava, et viia tolliliit järgmisele tasemele““

(COM(2020) 581 final)

(2021/C 220/07)

| Raportöör: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Raportöör:

Anastasis YIAPANIS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 2.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 259/0/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 11.11.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

2.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

259/0/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks järgmiseks viieks aastaks koostatud väga konkreetse liikmesriikide tolliasutuste toetamise tegevuskava. Koos korrapäraste mõjuhinnangutega tagab see pärast rakendamist ELi tollitegevuse tõelise ajakohastamise. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ehkki ajakohastamine algas 2016. aastal liidu tolliseadustiku kasutuselevõtuga, (1) on hiljutise arengu, näiteks suurenevate kaubavoogude, heal järjel oleva e-kaubandussektori, tollimaksude ja käibemaksu tasumisest kõrvalehoidmise, ebaseadusliku kauplemise ja kauba väärtuse tegelikust väiksemana näitamise tõttu vaja olukorraga tegeleda kiiresti ja kooskõlastatult. Ühendkuningriigi lahkumine tolliliidust tekitab juba tolliasutustele suuremat töökoormust ning konkreetseid raskusi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nii kaugelenägeva kava elluviimiseks on vaja piisavat jagatud rahastamist. Komitee ei ole kindel, kas kõik liikmesriigid on valmis kavandatud ajakava aktsepteerima ja oma osa rahast andma. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kiiresti on vaja laiendada tolliasutuste ning teiste õiguskaitse- ja valitsusasutuste koostööd ja koostalitlusvõimet. Tolliteenuste tulemuslikkust võib parandada ka heade tavade jagamine ning suurte andmehulkade nõuetekohane haldamine võib anda võimaluse võtta kasutusele tarneahelate arukas järelevalvesüsteem ning suurendada tulevikuanalüüsi tegemise võimekust. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tolliasutustele tuleks tagada piisavad vahendid kõigi mitterahaliste kohustuste täitmiseks ning kehtestada tuleks ka kontrolli miinimumstandardid ja vähim nõutud töötajate arv. Komitee hinnangul on äärmiselt oluline võtta esimesel võimalusel vastu turujärelevalve määruse (2) rakendusaktid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku heakskiitmise äärmiselt pikk protsess ja 27 ELi liikmesriigi juhtide raskused hädavajalikes meetmetes kokkuleppele jõudmisel seavad ohtu nii ELi majanduse korraliku taastumise kui ka kohese toetuse, mida vajavad kodanikud ja ettevõtted. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovitab viivitamata uurida võimalust, kuidas saaks kavandatud tegevuskavas kasutada plokiahelatehnoloogiat. Lisaks on võimalik kergesti rakendada robootika ja tehisintellekti pakutavaid tehnoloogilisi uuendusi ja olemasolevaid uuenduslikke lahendusi, saades kiireid asjakohaseid tulemusi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee soovitab pöörata erilist tähelepanu kõige nõrgematele ELi tolliterritooriumile sisenemise ja sealt väljumise kohtadele ning tunnistab, et tolliliidu tugevus sõltub selle kõige nõrgemast lülist. Nõuetekohane, paremini kooskõlastatud ja terviklikum riskijuhtimissüsteem vähendaks asutustevahelisi lõhesid ja tugevdaks ahela kõige nõrgemaid lülisid. Seetõttu oleks väga tervitatav 2021. aasta II kvartalis jõustuv uus riskijuhtimisstrateegia. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Liidu tolliseadustiku kohase elektroonilise impordikontrollisüsteemi (ICS2) ühendamiseks teiste elektrooniliste süsteemidega on vaja konkreetseid rahalisi vahendeid. Komitee rõhutab seesuguse keeruka võrgustiku nõuetekohase haldamise tähtsust. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee osutab sellele, et vaja on tagada piisavad inimressursid ja nõuetekohane väljaõpe personalile laadimis- ja saabumiseelsete andmete analüüsimisel. Komitee on juba nõudnud, et „tuleks välja töötada ühised koolitusraamistikud, mis põhinevad Euroopa Liidu tollivaldkonna oskuste raamistikul“ (3). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Eurofisci maksupettusega võitlemise talituse raames ELi maksuteabekeskuse loomine on juba oluline samm edasi ja komitee ootab selles küsimuses huviga komisjoni hinnangut. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | E-kaubandus on VKEde jaoks väga tähtis majandussektor. Komiteele teeb muret, et teatises ei räägita selle kaugelenägeva tegevuskavaga VKEdele soodsa raamistiku loomist. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee leiab, et platvormidel on olulisi andmeid, mida tolliasutused saaksid kasutada, ent selleks tuleks teha konkreetseid investeeringuid IT-tarkvarasse, näiteks automaatsetesse robotsüsteemidesse. Platvormidele tuleks eraldada rahalisi vahendeid selliste andmete kogumiseks, mida muidu ei vajata. Komiteel on siiski hea meel, et komisjon on praegu läbi vaatamas internetipõhiste kauplemiskohtade rolli ja kohustusi. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Kiiresti on vaja teha kõikehõlmav analüüs liidu rahvusvaheliste tolliküsimustes koostöö tegemise ja vastastikuse haldusabi pakkumise süsteemide kohta. See aitaks nõudeid tõhusamalt jõustada. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee kiidab heaks ELi ühtse tolliliidese keskkonna kasutuselevõtmise ettepaneku ja toetab seda täielikult. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komiteele teeb muret asjaolu, et juhul, kui liikmesriigid ei kiida heaks vastuolulist ELi tolliameti projekti, tekitaks seesuguse keeruka ja omavahel seotud süsteemi haldamine komisjoni talitustele lisakoormust. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komitee usub kindlalt, et sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine aitab selle kaugelenägeva kava ellu viia, tagades ühtlasi selle pakutavate hüvede laia jaotumise nii üldsusele kui ka ettevõtetele. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | ELi tolliliit on tegutsenud alates 1968. aastast ning tegeleb kogu kaubavahetusega 27 liikmesriigis. Tolliliit võimaldab igal aastal kaubelda enam kui 3,5 triljoni euro väärtuses kaupadega ning ELi tolliasutused töötlevad igas sekundis 27 deklareeritavat eset. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pärast Euroopa Komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni uue ametiajaga seotud poliitiliste suuniste väljakuulutamist avaldas Euroopa Komisjon 28. septembril 2020 kaugelenägeva tegevuskava, mille eesmärk on tolliliidu täiustamine, muutes selle 2025. aastaks arukamaks, lihtsamaks ja digitaalsemaks. Sellel oleks soodne mõju nii ELi tuludele kui ka Euroopa kodanike julgeolekule ja ohutusele. Lihtsam ja kiirem aruandluskohustus tuleks kasuks ka ettevõtetele. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee on juba rõhutanud, et „tõhus tolliliit on Euroopa integratsiooniprotsessi vältimatu eeltingimus, et tagada kaupade tõhus, ohutu ja läbipaistev liikumine koos tarbijate ja keskkonna kõige parema kaitse, kvaliteetsemate töökohtade ning tõhusa pettuse- ja võltsimisvastase võitlusega“ koos tarbijate ja keskkonna kõige parema kaitse, kvaliteetsemate töökohtade ning tõhusa pettuse- ja võltsimisvastase võitlusega“ (4). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Seetõttu on komiteel heameel järgmiseks viieks aastaks koostatud väga konkreetse tegevuskava üle, mis hõlmab 30 kavandatud ja tähtajalist tegevust liikmesriikide tolliasutuste toetamiseks. Need meetmed on rühmitatud nelja teema alla: riskijuhtimine, e-kaubanduse haldamine, nõuete täitmise edendamine ja ühe üksusena tegutsevad tolliasutused. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Praeguses tollisüsteemis on ilmnenud vajakajäämisi ja nõrku kohti. Samas ei kasutata tõhusalt kõigi liikmesriikide tolliasutuste vahel jagatavat suurt andmehulka. Euroopa Parlament ja Euroopa Kontrollikoda on juba avaldanud muret saamata jäänud tulu pärast, mis tuleneb imporditavate kaupade ebatõhusast tollikontrollist. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tollimaksud moodustavad olulise osa ELi eelarvest, ulatudes umbes 14 %-ni kõigist tuludest. Euroopa Komisjoni Pettustevastane Amet (OLAF) on leidnud, et tollipettus on laialdaselt levinud, ning soovitanud nõuda perioodi 2017–2019 eest tollimaksu tasumist enam kui 2,7 miljardi euro suuruses summas. Kolmandatest riikidest imporditakse hinnanguliselt aastas 121 miljardi euro väärtuses võltsitud kaupu, intellektuaalomandiõiguste rikkumise teel teenitakse aga üle 83 miljardi euro müügitulu ning sellega kaasneb 15 miljardi euro ulatuses saamatajäänud maksutulu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Rõõmustav on aga see, et peaaegu 100 % tollideklaratsioonidest esitatakse elektrooniliselt. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Tolliliit vajab kiireid investeeringuid nii tarkvara kui ka inimeste võimekuse parandamiseks. Ehkki ajakohastamine algas 2016. aastal liidu tolliseadustiku kasutuselevõtuga, (5) on suurenevate kaubavoogude, heal järjel oleva e-kaubandussektori, tollimaksude ja käibemaksu tasumisest kõrvalehoidmise, ebaseadusliku kauplemise ja kauba väärtuse tegelikust väiksemana näitamise tõttu vaja olukorraga tegeleda kiiresti ning kooskõlastatult. Lisaks vastutavad tolliasutused ka kaupade kontrollimise eest paljudel mitterahalistel eesmärkidel. Komitee tunnistab, et tolliliidu tugevus sõltub selle kõige nõrgemast lülist ning soovitab seetõttu pöörata erilist tähelepanu kõige nõrgematele ELi tolliterritooriumile sisenemise ja sealt väljumise kohtadele. Liikmesriigid peaksid võimalikult palju kasutama uut tollikontrolli seadmete rahastamisvahendit, mis on spetsiaalselt välja töötatud selleks, et aidata neil osta, hooldada ja asendada nüüdisaegseid tollikontrolliseadmeid. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ühendkuningriigi lahkumine tolliliidust tekitab juba tolliasutustele suuremat töökoormust ning erilisi raskusi. Tollideklaratsioonide arv suureneb eeldatavasti tollikontrolli uuesti kasutusele võtmisega märkimisväärselt. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kiiresti on vaja tolliasutuste ning teiste õiguskaitse- ja valitsusasutuste suuremat koostööd ja koostalitlusvõimet. Komitee on juba hoiatanud, et „koostöö liikmesriikide eri asutuste ja institutsioonide – politsei-, teabe-, kohtu-, tolli- ja maksuasutuste – vahel ei ole kaugeltki optimaalne“ (6). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tolliasutused on tugevalt kaasatud terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastasesse võitlusesse. Ainuüksi 2019. aastal arestisid tolliasutused 400 tonni narkootikume, 3 699 tulirelva ning 3,5 miljardit tubaka- ja sigaretitoodet. 11,5 % kõigist sularahadeklaratsioonidest ei ole olnud täidetud korrektselt, millega oli kokku seotud umbes 331 miljonit eurot (7). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sektori jaoks, mis töötleb suurt hulka deklaratsioone, tooteandmete, makse jms on andmehaldus äärmiselt tähtis. Olemasoleva suure andmehulgaga toimetulek tähendaks praeguse tollisüsteemiga võrreldes kohest ja tähendusrikast paranemist ning võimaldaks ka paremini ja asjakohasemalt reageerida üha süvenevatele probleemidele. See võimaldaks ka tarneahelate arukat järelevalvet ja suurendaks tuleviku analüüsi võimekust. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee on üsna pettunud, et Euroopa Komisjon kutsub teatise viimases lauses AINULT Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles seda tegevuskava toetama, jättes kaasamata Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. Oleme kindlalt veendunud, et sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine aitab selle kaugelenägeva kava ellu viia. Ühtlasi tagatakse kavaga pakutavate hüvede lai jaotumine nii üldsusele kui ka ettevõtetele. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Erimärkused

| 4.1. | Komitee on algusest peale hinnanud kaugelenägevat tegevuskava ja meetmete rakendamise konkreetseid tähtaegu. See on selge samm edasi ja toob pärast rakendamist koos korrapäraste mõjuhindamistega kaasa tolliasutuste tõelise ajakohastamise kogu ELis. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nii kaugelenägeva kava elluviimiseks on vaja piisavat rahastamist. Ehkki mõni kavandatud tegevussuund nõuab jagatud rahastamist ja EL on juba valmis oma osa andma, ei ole komitee siiski kindel, kas kõik liikmesriigid on valmis kavandatud ajakava järgima ning oma osa rahast andma. Ettepaneku edu tagab ainult põhjalikult kooskõlastatud rahastamine ja rakendamine. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | On aga selgunud, et ELi struktuurid on nõrgad ning reageerivad viivitusega ja kooskõlastamata kriisiolukordadele, kaasa arvatud COVID-19 pandeemiale. Prantsusmaa presidendi Emmanuel Macroni üleskutse Schengeni ala ümber korraldada ja tema soov analüüsida uuesti inimeste vaba liikumist ELis on tõsised ja ka muret tekitavad märgid. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Lisaks seab järgmise mitmeaastase finantsraamistiku heakskiitmise äärmiselt pikk protsess ohtu nii ELi majanduse korraliku taastumise kui ka kohese toetuse, mida vajavad nii üldsus kui ka ettevõtted. Näib, et ELi 27 liikmesriigi juhtidel on üha raskem jõuda kokkuleppele hädavajalikes meetmetes, samal ajal kui lahenduste otsimise perioodi pikkus ja lahenduste ebakindel iseloom näitavad, et ELi juhtimissüsteem on aegunud ja ebatõhus. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ehkki seda analüüsiti ja arutati juba 2018. aastal, ei sisalda praegune ettepanek üldse plokiahelatehnoloogia kasutamist. Komitee on arvamusel, et tollisüsteem on nende arenduste kasutuselevõtmiseks sobiva struktuuriga, ja soovitab kohe uurida võimalust plokiahelatehnoloogia kavandatud tegevuskavasse lisamiseks. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee märgib ka seda, et üldse ei ole analüüsitud võimalust kasutada tollioperatsioonide uuendamiseks robootikat ja tehisintellekti. Komitee usub, et robootika ja tehisintellekti pakutavaid tehnoloogilisi uuendusi ja olemasolevaid uudseid lahendusi saaks sellises keerukas tegevuskavas hõlpsasti rakendada ning need annaksid kohe märkimisväärseid tulemusi. |
| --- | --- |

4.6.

4.7.   Riskijuhtimine

| 4.7.1. | Pärast 2005. aastal liidu tolliseadustikule julgeolekualaste muudatuste lisamist on EL juba tegelenud riskijuhtimisega, tuginedes seejuures kahele kaitseliinile: kaupade eelnev hindamine ning nende kontrollimine enne ja pärast tolliterritooriumile saabumist. Komitee on arvamusel, et suurimad raskused tekivad menetluste kooskõlastamata rakendamisest liikmesriikides ja riikidevahelisest puudulikust teabevahetusest. Nõuetekohase, paremini kooskõlastatud ning terviklikuma riskijuhtimissüsteemi tagamine vähendaks asutustevahelisi lõhesid ja tugevdaks ahela kõige nõrgemaid lülisid. 2021. aasta II kvartalis jõustuv uus riskijuhtimisstrateegia on seega väga lootustandev. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Digiüleminek ja e-kaubanduse esilekerkmine muudavad interneti teel ostude sooritamise lihtsamaks kogu maailma tarbijate jaoks. Kõik tooted ei vasta aga Euroopa kõrgetele tooteohutuse ja/või tarbijakaitse standarditele. See tuleb tarbijatele tihti üllatusena. Komitee tunneb heameelt püüdluse üle riskijuhtimist tugevdada, et kaitsta ühtset turgu ja eelkõige liidu kodanikke nõuetele mittevastavate ja ohtlike toodete eest. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Ühisanalüüsivõimekuse algatuse ettepanek on kindlasti samm õiges suunas. Tervitatav on ka andmete jagamine pettustevastaste õiguskaitseasutustega. Komitee ei ole siiski kindel, kas ICS2 ühendamiseks teiste elektrooniliste süsteemidega leitakse vajalikud rahalised vahendid. Järgmine otsene murekoht puudutab seesuguse keeruka võrgustiku juhtimist ning vajalike erialaste oskuste ja nõuetekohase väljaõppega töötajate olemasolu. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Komiteele teeb muret ka asjaolu, et juhul, kui liikmesriigid ei kiida heaks vastuolulist ELi tolliameti projekti, tekitaks seesuguse keeruka ja omavahel seotud süsteemi haldamine komisjoni talitustele lisakoormust. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.5. | Euroopa Komisjon on teinud ettepaneku teha 2024. aastani kõigile toodetele ja kõigile transpordivahenditele laadimis- ja saabumiseelsete andmete analüüs. Ei ole aga teada, milliseid töötajaid igas liikmesriigis selle jaoks vajatakse, mis tasemel ja kui pikaajalist väljaõpet need töötajad vajavad. Sama kehtib ka saabumisjärgsete menetluste jaoks kavandatud eraldi riskijuhtimise kohta. Komitee on juba nõudnud, et „tuleks välja töötada ühised koolitusraamistikud, mis põhinevad Euroopa Liidu tollivaldkonna oskuste raamistikul, mille eesmärk on ühtlustada ja suurendada tolli tulemuslikkuse standardeid kõikjal ELis“ (8). |
| --- | --- |

4.7.5.

4.8.   E-kaubanduse haldamine

| 4.8.1. | E-kaubandus on toonud märgatavaid hüvesid ja võimalusi nii üldsusele kui ka ettevõtetele. Sellega kaasnevad siiski ka suured probleemid, kuidas tagada kauplemisel vastavus maksu- ja tollinõuetele ning ka seoses arvukate tollivormistuste taotlustega kontrollida kaupa mitmesugustel mitterahalistel eesmärkidel, mille hulka kuuluvad turvalisus, julgeolek, intellektuaalomandi õigused. Komitee tunnustab tolliasutuste olulist rolli nõuetele mittevastavate ja/või ohtlike toodete ühtsele turule pääsemise takistamisel ja leiab, et nendele asutustele tuleb tagada piisavad vahendid ka kõigi mitterahaliste kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Loodetakse, et 2021. aastal rakendatav e-kaubanduse käibemaksusüsteemi käsitlev pakett (9) toob liikmesriikide eelarvetesse märkimisväärset tulu ning loob ettevõtetele võrdsed võimalused. Eurofisci maksupettusega võitlemise talituse raames ELi maksuteabekeskuse loomine on suur edusamm, millega tagatakse tolliasutuste juurdepääs teabele. Komitee ootab selles küsimuses huviga Euroopa Komisjoni hinnangut. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Komitee on arvamusel, et parim viis e-kaubanduse reguleerimiseks ja haldamiseks on tugevdada OECD- ja G20-sisest koostööd teiste riikidega. Komitee on juba rõhutanud, et „majanduse digitaliseerimisele kohaldatav maksupoliitika ning vahendite ja operatiivsete lahenduste väljatöötamine peavad olema rahvusvaheliselt kooskõlastatud“ (10). |
| --- | --- |

4.8.3.

| 4.8.4. | E-kaubandus on VKEde jaoks väga tähtis majandussektor. Piiriülene kaubandus on aga juba killustunud mitmesuguste olemasolevate tõkete tõttu ja komiteele teeb muret, et teatises ei räägita selle kaugelenägeva tegevuskavaga VKEdele soodsa raamistiku loomist. Septembri Eurobaromeetri uuringu andmetel müüb ainult 4 % VKEdest oma kaupu teiste liikmesriikide tarbijatele (11). |
| --- | --- |

4.8.4.

| 4.8.5. | Ettepanek kehtestada platvormidele tolliaruandluse kohustus võib olla seaduskuulekate ettevõtjate jaoks koormav. Platvormidel on olulisi andmeid, mida tolliasutused saaksid kasutada, ent selleks tuleks teha konkreetseid investeeringuid neid andmeid koguvasse ja esitavasse IT-tarkvarasse. Viivitamata tuleks uurida automaatsete robootikasüsteemide kasutamise võimalust, kuna need võivad osutuda aruandluskohustuse täitmise lihtsustamisel asendamatuks. Komitee on ka seisukohal, et kui nendel ettevõtetel palutakse koguda andmeid, mida nad muidu ei vajaks, tuleb neile eraldada selleks vajalikud rahalised vahendid. Nende andmete haldamine on äärmiselt tähtis tolli- ja käibemaksupettuse, kauba väärtuse tegelikust väiksemana näitamise, ebaõige päritolu deklareerimise jms vastu võitlemisel. Komitee on juba nõudnud, et „töötataks välja Euroopa standard selliste andmete ja teabe kogumiseks platvormide kasutajate kohta, mida platvormid peavad maksuasutustele edastama“ (12). |
| --- | --- |

4.8.5.

| 4.8.6. | Komiteel on siiski hea meel, et komisjon on praegu läbi vaatamas internetipõhiste kauplemiskohtade rolli ja kohustusi. Nendel kauplemiskohtadel peaks olema suurem vastutus ja suuremad kohustused oma platvormidel müüdavate kaupade nõuetele vastavuse ja ohutuse kontrollimisel. |
| --- | --- |

4.8.6.

4.9.   Nõuete täitmise edendamine

| 4.9.1. | Usaldusväärsetele kauplejatele juba tehakse ELi tollialastes õigusaktides sätestatud kriteeriumide järgimise eest soodustusi. Komitee toetab kolmandate riikidega sõlmitud olemasolevate sooduslepingute kavandatavat järelevalvet. Kõikehõlmav analüüs liidu rahvusvaheliste tolliküsimustes koostöö tegemise ja vastastikuse haldusabi pakkumise süsteemide kohta lihtsustaks nõuete jõustamist. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Ettepanek võtta vastu ELi ühtne tolliliidese keskkond on kõigile pooltele kasulik projekt ja komitee toetab seda täielikult. Erasektorile oleks kasulik ühe toiminguga aruannete esitamise võimaluses, eri asutused saaksid aga valida neile vajalikud andmed. See on kõigi poolte jaoks selge samm edasi ning prognooside kohaselt säästab see esimesel seitsmel rakendamisaastal ettevõtete jaoks tollihalduse arvelt kokku 690 miljonit eurot. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Siiski on üsna raske mõista, miks peaks liidu tolliseadustiku kavandatav analüüs näitama, et elektroonilised süsteemid on vähem kui neli aastat pärast ettepaneku vastuvõtmist juba aegunud. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | Killustatud sanktsioonid, mida rakendatakse eri liikmesriikides nõuetele mittevastavuste korral, moonutavad ühtsel turul konkurentsi ning võimaldavad süsteemi nõrkade lülide teket. Tugeva ja ühetaolise raamistiku loomine tugevdaks tolliliitu tervikuna. Ehkki see on teoreetiliselt suurepärane plaan, ei saa komitee aru, kuidas Euroopa Komisjon kavatseb selle ellu viia, sest 2013. aastal lükati samal teemal esitatud ettepanek tagasi. |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.9.5. | Samuti on raske tagada ühtset kontrolli, kui tolliametnike arv erineb liikmesriigist sõltuvalt vahemikus 7–70 tolliametnikku 100 000 elaniku kohta (13). Komitee soovitab lisada kontrolli ja vajalike töötajate arvu miinimumstandardid. |
| --- | --- |

4.9.5.

| 4.9.6. | COVID-19 kriis on toonud ilmsiks tollisüsteemi vajakajäämised, kuna mitmel puhul on ELi jõudnud nõuetele mittevastavad ja ohtlikud tooted. Komitee on seisukohal, et väga tähtis on võtta esimesel võimalusel vastu turujärelevalve määruse (14) rakendusaktid. |
| --- | --- |

4.9.6.

| 4.9.7. | Komitee toetab ka ettepanekut pöörata erilist tähelepanu ELi 41 vabakaubanduslepingu kohaste sooduspäritolureeglite ja -menetluste järgimisele. Teiste kaubanduspartnerite, eelkõige Hiina puhul on e-kaubanduse hüppeline kasv tekitanud tolliasutustele lisaprobleeme. Seega on täiesti mõistlik olukorda hinnata ja rakendada vajaduse korral meetmeid. |
| --- | --- |

4.9.7.

4.10.   Ühe üksusena tegutsevad tolliasutused

| 4.10.1. | Analüüs näitab, et piiriülest koostööd saab märgatavalt suurendada. Komitee mõistab, et ainus viis edasi liikumiseks on tagada ulatuslikum ja parem koostöö liikmesriikide tolliasutuste ning tolliasutuste ja teiste riiklike asutuste vahel. Ka heade tavade jagamine võib aidata tolliteenuseid tulemuslikumaks muuta. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.10.2. | Selle koostöö elluviimiseks vajalike tollikontrolliseadmete ostmiseks on vaja märkimisväärseid investeeringuid. Komitee märgib, et komisjon nõustus esialgses ettepanekus (15) katma ainult 80 % investeerimisvajadusest. Ülejäänud 20 % peaksid kandma liikmesriigid ise. Arvestades COVID-19 pandeemia põhjustatud majanduslikku olukorda liikmesriikides, ei usu komitee, et kõik 27 liikmesriiki on 2021. aastal suutelised neid summasid investeerima. |
| --- | --- |

4.10.2.

| 4.10.3. | Lõpetuseks esitab Euroopa Komisjon julgelt vastuolulise ettepaneku koostada 2023. aastaks mõjuhinnang ELi tolliameti loomise kohta. Komitee ei ole kindel, et liikmesriigid sellega nõustuvad. |
| --- | --- |

4.10.3.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  ELT L 169, 25.6.2019, lk 1.

2

(3)  Komitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse integreeritud piirihalduse fondi osana tollikontrolli seadmete rahastamisvahend“ (ELT C 62, 15.2.2019, lk 67).

3

(4)  ELT C 367, 10.10.2018, lk 39.

4

(5)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

5

(6)  ELT C 246, 28.7.2017, lk 22.

6

(7)  Teine iga kahe aasta tagant esitatav aruanne ELi tolliliidu ja selle juhtimise arendamisel tehtud edusammude kohta.

7

(8)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 67.

8

(9)  Piiriülese e-kaubanduse käibemaksusüsteemi ajakohastamine.

9

(10)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 62.

10

(11)  Eurobaromeetri kiiruuring nr 486.

11

(12)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 62.

12

(13)  Euroopa finantspersonali liidu (Union of Finance Personnel) uuring.

13

(14)  ELT L 169, 25.6.2019, lk 1.

14

(15)  COM(2018) 321 final.

15

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/62 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/62

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond ja muudetakse määrust (EL) nr 952/2013“

(COM(2020) 673 final – 2020/306 (COD))

(2021/C 220/08)

| Raportöör: | Athanasios IOANNIDIS |
| --- | --- |

Raportöör:

Athanasios IOANNIDIS

| Konsulteerimistaotlused | Euroopa Parlament, 11.11.2020
  nõukogu, 13.11.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 3, 114 ja 207 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 2.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 268/0/3 |

Konsulteerimistaotlused

Euroopa Parlament, 11.11.2020

nõukogu, 13.11.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 3, 114 ja 207

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

2.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

268/0/3

| 1. | Järeldused ja soovitused |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku luua Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond ja muuta määrust (EL) nr 952/2013. Ettepaneku eesmärk on käsitleda tolli- ja pädevate partnerasutuste killustunud koostalitlusvõimet kauba tollivormistuse menetlemisel. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on seisukohal, et ettepanek on kooskõlas liidu visiooni ja strateegiliste eesmärkidega nii seoses tegevuskavaga „Tegevuskava tolliliidu viimiseks järgmisele tasandile – tugeva ja nüüdisaegse tolliliidu tegevuskava“ kui ka selle teatisega „ELi tolliliidu arendamine ja juhtimine“. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee arvates toetab ettepanek maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi strateegilist kava aastateks 2016–2020 ning komisjoni 19. aprilli 2016. aasta teatises (1) esitatud ELi e-valitsuse tegevuskava 2016–2020, mille eesmärk on tugevdada avalike teenuste tõhusust, kõrvaldades olemasolevad digitaalsed tõkked, vähendades bürokraatiat ja parandades liikmesriikide ametiasutuste vahelise suhtluse kvaliteeti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna rakendamine viib kaubavahetuse uude digiajastusse lihtsustamise ja automatiseerimise teel. Euroopa Liidus üldiselt kaubandus suureneb ja liit muutub konkurentsivõimelisemaks, tollivaldkonda ajakohastatakse ning see mõjutab kaasatud sidusrühmi, st liikmesriikide tolliasutusi, pädevaid partnerasutusi, ettevõtjaid ja kodanikke, mitmesugusel moel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee on seisukohal, et Euroopa ühtne teeninduskeskkond koos riiklike teeninduskeskkondadega ei peaks olema üksnes andmekogumise ja teabevahetuse protsesside digivärav. Kuna infosüsteemid ja -protsessid arenevad edasi, peab edaspidi liikmesriikide ja nõukogu kokkuleppe kohaselt olema olemas ka keerukamatele automatiseeritud arvutusprotsessidele ülemineku võimalus, mida kasutatakse kaubakoguste jaoks. Selline nutikas lahendus võimaldaks kauplejal saada tehingust ülevaadet. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee on veendunud, et liidu tolliväliste formaalsuste lõimimiseks ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna sertifikaate käsitleva teabe vahetamise süsteemiga (CSW-CERTEX) on vaja uut IT-taristut, et ühendada liikmesriikide tollivaldkonna ühtseid teeninduskeskkondi ja liidu tolliväliseid süsteeme. Vahetatavad andmed tuleb täpselt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovitab komisjonil pöörata erilist tähelepanu süsteemide ja keskkondade küberturvalisusele, luues kõrgetasemelised turbesüsteemid, mis kaitsevad rünnete eest, mis võivad ELi kaubavahetust oluliselt kahjustada ja millel võib olla laastav majanduslik mõju. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee nõustub sellega, et tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna programmi tõhus rakendamine ja viivituste vältimine nõuab erilist tähelepanu liikmesriikidelt, kes ei osalenud 2015. aastal katseprojektis „ELi tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond – ühine veterinaariaalane sisenemisdokument“ (EU CSW-CVED) ja kes ei ole seetõttu tollivaldkonna jaoks välja töötanud riiklikke ühtseid teeninduskeskkondi, mis oleksid ühilduvad ELi ühtse teeninduskeskkonnaga. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Sarnane probleem tõstatub mitme liikmesriigi puhul, kes on riigi tasandil välja töötanud enda ühtse teeninduskeskkonna algatused, mis on endiselt isoleeritud ja mida iseloomustavad erinevad meetodid, mis tulenevad olemasolevatest tollivaldkonna IT-süsteemide ülesehitusest, prioriteetidest ja kulustruktuuridest. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Eeltoodud põhjustel soovitab komitee üksikasjalikumat ajakava koos eesmärkide ja meetmetega liikmesriikidele, et nad viiksid oma riiklikud tollivaldkonna ühtsed teeninduskeskkonnad vastavusse Euroopa ühtse teeninduskeskkonnaga. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee tunnistab süsteemi keerukust ja asjaolu, et selle rakendamiseks on vaja kooskõlastamist nii liikmesriikides kui ka nende vahel. Komitee teeb ettepaneku koostada üksikasjalikum ajakava ühtse teeninduskeskkonna toimimise ja arendamise seireks ning aruannete esitamiseks koos eesmärkide ja meetmetega, mida liikmesriigid ja riiklikud osalejad peavad süsteemis rakendama. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee pooldab seda, et programm peaks aitama tugevdada põhiõiguste austamist ja andmekaitset selle kohaldamisalal. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee peab ülioluliseks IT-süsteemide, riiklike ühtsete teeninduskeskkondade ja Euroopa tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna haldamisega seotud töötajate ettevalmistust ja koolitust. Seetõttu tuleks praeguses projektis ette näha töötajate koolitus- ja oskuste parandamise programmid, mida tuleks rahastada riiklikest ja/või liidu rahalistest vahenditest. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Taustteave/sissejuhatus

| 2.1. | 2008. aastal võtsid liikmesriigid ja komisjon kohustuse edendada Euroopa Liidus elektroonilist tollikeskkonda eesmärgiga rajada ühtse teeninduskeskkonna teenuste raamistik. 2014. aasta Veneetsia deklaratsioonis tehti ettepanek järkjärgulise tegevuskava kohta ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna rakendamiseks ja selle õigusraamistiku väljatöötamiseks. Seda korrati komisjoni 2016. aasta teatises „ELi tolliliidu arendamine ja juhtimine“, milles teatati komisjoni plaanist otsida toimivat lahendust ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna väljaarendamiseks ja loomiseks. Seda lähenemisviisi toetati majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 23. mai 2017. aasta järeldustes. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisjon käivitas 2015. aastal katseprojekti „ELi tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond – ühine veterinaariaalane sisenemisdokument“ (EU CSW-CVED). Projekti haldasid ühiselt maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat ning tervise ja toiduohutuse peadirektoraat, et võimaldada tollil automaatselt kontrollida kolme tollivälist haldusformaalsust, mis esitati koos tollideklaratsiooniga nõuetele vastavuse tõendamiseks. Viie liikmesriigi tolliasutused osalesid esialgu selles katseprojektis vabatahtlikult. Selle jätkuprojektiga, mis on ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna sertifikaate käsitleva teabe vahetamise süsteem, laiendati regulatiivsete nõuete ulatust ja kehtestati uued funktsioonid, näiteks koguste haldus. Osalevate liikmesriikide arv on kasvanud viielt üheksale ja hõlmatud on rohkem poliitikavaldkondi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | COVID-19 pandeemia tõttu on olulisem kui kunagi varem kehtestada tolliliidu jaoks tugev raamistik ning veelgi enam hõlbustada tolliformaalsuste ja liidu tolliväliste formaalsuste täitmist, et toetada majanduse elavdamist. Sellega seoses on rahvusvahelise kaubanduse suhtes kohaldatavate tollialaste ja liidu tolliväliste haldusformaalsuste suurem digiteerimine loonud liikmesriikidele uusi võimalusi digitaalse koostöö parandamiseks. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Komisjoni ettepaneku kokkuvõte

| 3.1. | Liidu rahvusvahelise kaubanduse suhtes kohaldatakse nii tollialaseid kui ka muid liidu õigusakte. Liidu tolliväliste haldusformaalsuste eest vastutavad asutused (edaspidi „pädevad partnerasutused“) ja tolliasutused töötavad sageli eraldi, tekitades kauplejatele keerulised ja koormavad aruandluskohustused ning ebatõhusa kauba tollivormistuse, mis soodustab vigu ja pettusi. Selleks et tegeleda tolli ja pädevate partnerasutuste killustunud koostalitlusvõimega kauba tollivormistuse haldamisel ning koordineerida tegevust selles valdkonnas, on komisjon ja liikmesriigid võtnud aastate jooksul mitmeid kohustusi, et töötada kauba tollivormistuse jaoks välja ühtse teeninduskeskkonna algatused. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisjoni ettepanekuga nähakse ette ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna loomine, mis võimaldab ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna sertifikaate käsitleva teabe vahetamise süsteemi kaudu kasutada liidu ja riigi tasandil integreeritud koostalitlusvõimeliste elektrooniliste teenuste kogumit. See toetab interaktsiooni ja teabevahetust liikmesriikide tollivaldkonna ühtsete teeninduskeskkondade ja ettepaneku lisas osutatud liidu tolliväliste süsteemide vahel. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Üldised märkused

| 4.1. | Määruse ettepanek on esimene ja oluline samm tolliasutuste koostöö parandamiseks ühtse elektroonilise rakenduse kaudu. Tegemist on tervikliku ettepanekuga, milles esitatakse põhjalik analüüs tulemuste, tegevuste ja meetmete kohta, mis on seotud Euroopa tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna toimimisega. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ühtse teeninduskeskkonna rakendamine võimaldab ettevõtjatel ja kauplejatel andmeid (kas lisadokumendid või liidu tollivälised formaalsused) igas liikmesriigis elektrooniliselt elektroonilisse keskkonda (riiklik keskkond) esitada, vähendades sellega dubleerimise ohtu ning hoides kokku aega ja tehingukulusid. Ühtses teeninduskeskkonnas saavad tolli- ja muud ametiasutused koguda kauba tollivormistuse menetluste ühtlustatud süsteemi alusel esitatud andmeid. Samal ajal tagatakse Euroopa Liidule ülevaade toodetest, mida tuuakse sisse ja viiakse välja üle selle piiride, ning samuti on liidul võimalik kontrollida kaubakoguseid kvootide ja pettuste ennetamise kontekstis. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Nagu komisjoni ettepanekus on täpsustatud, rahastatakse programmi rakendamist liidu ja riiklikest allikatest. ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna sertifikaate käsitleva teabe vahetamise süsteemi väljatöötamise, integreerimise ja toimimisega seotud kulud kannab liit, samas kui liikmesriigid katavad oma riiklike ühtsete teeninduskeskkondade väljatöötamise, integreerimise ja haldamise ning nende ühendamise kulud ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna sertifikaate käsitleva teabe vahetamise süsteemiga. Võttes arvesse seda, et COVID-19 pandeemia on toonud kaasa finantskriisi kõigis liikmesriikides, soovib komitee teada, kuidas komisjon saab tagada, et liikmesriigid seda nõuet täidavad ja tagavad programmi rakendamiseks ettenähtud rahalised vahendid oma riiklikest eelarvetest. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ühtse teeninduskeskkonna algatuse ühtlustamiseks ja kehtestamiseks peab selle rakendamine olema liikmesriikide jaoks kohustuslik. Tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna edu sõltub otseselt kõigi liikmesriikide üheaegsest vastavusest, ühtlustamisest ja rakendamisest. Komitee juhib tähelepanu riskile, et mõned liikmesriigid ei pruugi ühtset teeninduskeskkonda COVID-19 põhjustatud finantskriisist tulenevate eelarvepiirangute ja muude poliitiliste prioriteetide tõttu eeldatavas ajavahemikus rakendada. See toob liidu tolli- ja kaubanduspoliitika jaoks kaasa palju probleeme, rääkimata liikmesriikidest. Komitee küsib komisjonilt, kas on ette nähtud karistusi juhul, kui mõni liikmesriik ei rakenda ühtset teeninduskeskkonda või ületab ettenähtud tähtaega. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ühtse teeninduskeskkonna meetmed peavad käima käsikäes tollivaldkonna ja tolliasutuste ajakohastamisega. Oleks äärmiselt kasulik, kui kõigepealt tehtaks uuring, mis kirjeldab liikmesriikide portaalide hetkeseisundit, ja hinnataks teenuste uuendamise investeeringute vajadust, et need toetaksid ühtset teeninduskeskkonda. Samal ajal võiks määrata esialgse kuupäeva ühtse teeninduskeskkonna riikliku osa valmimiseks. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komisjon märgib oma määruse ettepanekus, et iga liikmesriik peab määrama asutuse, kes tegutseb ühtse teeninduskeskkonna meetmete rakendamise ja koordineerimise riikliku koordinaatorina. Komitee soovib teada, kas riikliku koordinaatori määramine on iga liikmesriigi ainupädevuses või tehakse seda komisjoni soovituste kohaselt. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Seoses andmekaitse tagamisega on komitee veendunud, et kogutavate andmete ja kõigi tollideklaratsioonide täiendavates kaitsemeetmetes peab arvesse võtma järgmist:






  — | milline avaliku sektori asutus vastutab konfidentsiaalsuse tagamise eest ja kuidas kehtestatakse tolerantsusmäär igal tasandil; |
| --- | --- | --- |

4.7.

—

milline avaliku sektori asutus vastutab konfidentsiaalsuse tagamise eest ja kuidas kehtestatakse tolerantsusmäär igal tasandil;

| — | usaldusväärsuse tase, mis tagatakse kauplejatele ühtses teeninduskeskkonnas, ja üksikasjad antud tagatiste kohta. |
| --- | --- |

—

usaldusväärsuse tase, mis tagatakse kauplejatele ühtses teeninduskeskkonnas, ja üksikasjad antud tagatiste kohta.

5.   Konkreetsed märkused

| 5.1. | Komitee on seisukohal, et siin vaadeldavat määruse ettepanekut ja viidet subsidiaarsuse põhimõttele võib pidada selle meetme, st ühtse teeninduskeskkonna loomine, panuseks Euroopa SKPsse ja konkurentsivõime suurendamisse. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Peale selle peab komitee hädavajalikuks teha mõjuhinnang iga liikmesriigi kohta, rõhutades selle poliitikameetme rakendamise eeliseid, et veenda neid viivitamatult seda tegema. Samal ajal kutsub komitee komisjoni üles koostama tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna testimise mõjuhinnangut igas katseprojektis osalevas liikmesriigis. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Määruse ettepanekus analüüsitud mõjuhinnangu aruandele tuginedes leiab komitee, et parim kombinatsioon on variandid 1 + 6 + 8ii (2). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee rõhutab, et Euroopa Komisjon peaks vastu võtma ühtse tehnilise kirjelduse riikliku ühtse teeninduskeskkonna toimimise kohta, nagu on sätestatud määruse ettepaneku artiklis 2. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee rõhutab, et Euroopa Komisjon peaks vastu võtma ühtse tehnilise kirjelduse riikliku ühtse teeninduskeskkonna toimimise kohta, nagu on sätestatud artiklis 8, et ära hoida tollideklaratsioonidega seotud tõrkeid. Komitee arvates oleks kasulik luua ühtne standard. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitee on arvamusel, et selleks, et tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond toimiks tulemuslikult, peavad riiklikud keskkonnad toimima tõrgeteta koos nõuetekohaselt koolitatud personaliga. Võttes arvesse, et tolliametnike hulk (3)100 000 elaniku kohta varieerub olenevalt liikmesriigist vahemikus 7–70, soovitab komitee lisada süsteemikasutuse ja nõutava personali hulga miinimumnõuded. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komitee soovitab määruse ettepaneku artiklisse 1 lisada tekstilõigu „ilma et see piiraks isikuandmete kaitse üldmääruse sätete ja käesoleva määruse artikli 6 sätete kohaldamist“. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komitee märgib, et nii õiguslikus kui ka sisulises mõttes võiks artikkel 3 viidata vastuolule, mis tekib seoses viitega Euroopa tollivaldkonna ühtsele teeninduskeskkonnale, hõlmates samas ka liidu tolliväliseid süsteeme. Nende hõlmamiseks võiks lisada eraldi lõigu (lisaks viidetes vajalike muudatuste tegemisele). |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Komitee palub selgitust selle kohta, kas Euroopa Komisjoni tööprogramm eelneb määrusele või järgneb see pärast määruse jõustumist. Kui jõustumine toimub esimesena, siis milline on tegevuskava vastuvõtmise ajakava? |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Komitee leiab, et artikli 21 lõike 3 esimeses lauses osutatud viide võimalusele tunnistada kehtetuks õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte on liiga ebamäärane, ja soovib selgitust selle kohta, kas kehtetuks tunnistamine hõlmab ühte kategooriat või kõiki kategooriaid, mis on loetletud artikli 5 lõikes 4, artikli 10 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 4. Samuti ei ole selge, kas see hõlmab ühte ülalnimetatud kategooriate õigusakti või üldist võimalust võtta vastu õigusakte ühe nimetatud kategooria jaoks. Komitee juhib tähelepanu sellele, et kaasseadusandjad peaksid üksteisega nende teavitamise protsessi küsimustes konsulteerima. |
| --- | --- |

5.10.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi e-valitsuse tegevuskava 2016–2020. Valitsussektori digitaalse arengu kiirendamine“, COM(2016) 179 final, 19. aprill 2016.

1

(2)  Variant 1 muudab ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna sertifikaate käsitleva teabe vahetamise süsteemi kohustuslikuks ja hõlmab ELi regulatiivseid nõudeid, mille kohta on asjakohane tollialane teave liidu tasandil kättesaadav kõigile liikmesriikidele, ning see tagaks automaatse koguste halduse funktsiooni. Variandi 6 korral luuakse riiklikul tasandil ühtsed teeninduskeskkonnad, et võimaldada ettevõtjatele tolliformaalsuste ja tolliväliste formaalsuste täitmiseks ühtlustatud ühtseid kontaktpunkte. Variandi 8 alapunkt ii põhineb olemasoleva ettevõtjate registreerimise ja identifitseerimise süsteemi (EORI) laiemal kasutamisel üksnes kinnitamiseks. COM(2020) 673 final.

2

(3)  https://ufe-online.eu/wp-content/uploads/2020/04/2020-04-04.pdf.

3

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/67 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/67

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „2020. aasta aruanne tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta. Tulevikusuundade strateegiline analüüs – kurss Euroopa toimetulekuvõime suurendamisele““

(COM(2020) 493 final)

(2021/C 220/09)

| Raportöör: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |

Raportöör:

Sandra PARTHIE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjoni kiri, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 2.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 270/0/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjoni kiri, 11.11.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

2.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

270/0/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel on väga hea meel, et ELi tulevasse poliitikakujundamisse on kavas kaasata tulevikusuundi käsitlev metoodika. Komiteele on väga meelepärane otsus lisada tulevikusuundade teema selgelt institutsioonidevaheliste suhete eest vastutava Euroopa Komisjoni asepresidendi vastutusvaldkondadesse. Komitee loodab, et selle alusel on võimalik luua koostoimet ning tagada edukalt kõigi ELi institutsioonide, sealhulgas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee struktuurne kaasamine. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komiteel on hea meel, et Euroopa Komisjon on hakanud tulevikusuundade strateegilist analüüsi tegema iga-aastase, tsüklilise ja pideva protsessina. Tulevikusuundade analüüsi esimeseks teemaks on valitud ELi toimetulekuvõime. COVID-19 kriisi tõttu on sellest saanud ELi poliitika uus suunanäitaja. Toimetulekuvõime ei ole mitte ainult suutlikkus pidada vastu katsumustele ja nendega toime tulla, vaid ka oskus käia muutustega ümber jätkusuutlikul, õiglasel ja demokraatlikul viisil. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Toimetulekuvõime neli mõõdet – sotsiaalne ja majanduslik, geopoliitiline, roheline ja digitaalne – on meie hinnangul hästi valitud ning väljatöötatud. Need esindavad meie aja keskseid suuri teemasid, mis on Euroopa poliitika kujundamisel endiselt ülitähtsad. Komitee toetab väga selle teema valikut, kuna see on tõepoolest kõige asjakohasem meie ühises töös, mille eesmärk on luua sobivad raamtingimused pandeemiakriisist väljumiseks ja tegeleda selliste üleilmsete probleemidega nagu kliimamuutused. Komitee on esitanud selle teema üksikasjaliku analüüsi omaalgatuslikus arvamuses teemal „Vastupidavam ja jätkusuutlikum Euroopa majandus“ (1) ning resolutsioonis „Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse – mis toimib ja mis mitte?“ (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tulevikusuundade strateegilist analüüsi iseloomustavad tulevikku suunatud analüüs ja tegutsemine. Seda silmas pidades peab selline tegutsemine vastama kvaliteetsete tulemuste saavutamiseks kolmele põhielemendile. Esiteks peavad analüüsid andma tulemusi, mis on uuritava tulevikuolukorra jaoks sobivad. Teiseks peavad need põhinema teaduslikel meetoditel ja protsessidel, arvestades asjaoluga, et tulevikku ei saa jälgida ega empiiriliselt mõõta. Kolmandaks peavad need olema tõhusad, aidates poliitilisele tegevusele suunda anda. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisjoni 2020. aastal avaldatud esimesest aruandest tulevikusuundade strateegilise analüüsi kohta puudub veel ettenähtud terviklik tulevikusuundade analüüsi tsükkel ning selles ei selgitata, kuidas see analüüs seostub taaste- ja vastupidavusrahastu ning Euroopa poolaasta protsessiga. Samuti ei selgitata, millised esile toodud megatrendidest on kõige tõenäolisemad ja ELi jaoks kõige olulisemad, mistõttu ei ole poliitikakujundajatel võimalik aruande alusel prioriteete seada. Seda on vaja tulevastes aruannetes parandada. Tulevikusuundade analüüsi eesmärgid saavutatakse ainult siis, kui see on avatud, pluralistlik ja mitmekülgne valdkondadevaheline tegevus ning kui analüüsi ja võrdlusstsenaariumide määratlemise kõigisse etappidesse kaasatakse organiseeritud sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond, eelkõige komitee, ning kui tuleviku eri vaatenurkadest prognoosimiseks kasutatakse mitmesuguseid meetodeid ja vahendeid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ehkki see püüdlus on igati teretulnud, leiame siiski, et tulevikusuundade analüüsi kasutamine otsuste tegemisel nõuab mõningaid parandusi:






  — | ebaselgeks jäävad konkreetsed viisid tulevikusuundade analüüsi täielikuks lõimimiseks mitmeaastasesse planeerimisse ja parema õigusloome tegevuskavasse ning Euroopa mõjuhindamise ökosüsteemi (3) ja Euroopa tulevikku käsitlevasse konverentsi; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

ebaselgeks jäävad konkreetsed viisid tulevikusuundade analüüsi täielikuks lõimimiseks mitmeaastasesse planeerimisse ja parema õigusloome tegevuskavasse ning Euroopa mõjuhindamise ökosüsteemi (3) ja Euroopa tulevikku käsitlevasse konverentsi;

| — | 2020. aasta aruandes ei tehta tõenäosuse ja asjakohasuse seisukohast vajalikku kvantitatiivset hindamist väljaselgitatud megatrendidele ega strateegilistele teemadele, muutes meetmete tähtsuse järjekorda seadmise keerulisemaks; |
| --- | --- |

—

2020. aasta aruandes ei tehta tõenäosuse ja asjakohasuse seisukohast vajalikku kvantitatiivset hindamist väljaselgitatud megatrendidele ega strateegilistele teemadele, muutes meetmete tähtsuse järjekorda seadmise keerulisemaks;

| — | tulevikusuundade analüüsimine peaks pakkuma alalist järelevalve- ja kontrollimehhanismi, mis võimaldaks selliseid toiminguid nagu kodanikuühiskonna tehtavad järelhindamised; |
| --- | --- |

—

tulevikusuundade analüüsimine peaks pakkuma alalist järelevalve- ja kontrollimehhanismi, mis võimaldaks selliseid toiminguid nagu kodanikuühiskonna tehtavad järelhindamised;

| — | aruandes pakutakse juba välja tulevikusuundade analüüsi järgmiste aruannete teemad, ent ei selgitata, kuidas tulevikusuundade analüüsi nende teemadeni jõudmisel tegelikult kasutati. See näib olevat vastuolus tulevikusuundade analüüsi kasutamise eesmärgiga. |
| --- | --- |

—

aruandes pakutakse juba välja tulevikusuundade analüüsi järgmiste aruannete teemad, ent ei selgitata, kuidas tulevikusuundade analüüsi nende teemadeni jõudmisel tegelikult kasutati. See näib olevat vastuolus tulevikusuundade analüüsi kasutamise eesmärgiga.

| 1.7. | Võetud kohustus kasutada Euroopa toimetulekuvõime tugevdamiseks tulevikusuundade analüüsi on üsna piiratud. Komisjoni aruandes on peamiselt vaid öeldud, et ta võib ELi tasandil tulevikusuundade analüüsi kasutada, aga ei ole selleks kohustatud. Selle asemel et anda ülevaade konkreetsetest viisidest, kuidas tulevikusuundade analüüsi poliitiliste otsuste tegemisel kasutada, on tulevikusuundade analüüsi vahendid taandatud võimalustele, mida asjaomased sidusrühmad võivad või ei pruugi kasutada, ja konkreetsele rakendamisjuhule. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Mis puudutab toimetulekuvõime mõõdet ehk 2020. aasta aruande teemat, siis:






  — | paljudel puhkudel ei ole tegelikke tulevikuaspekte põhjalikult määratletud ning liiga palju keskendutakse praeguse olukorra kirjeldamisele; |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

paljudel puhkudel ei ole tegelikke tulevikuaspekte põhjalikult määratletud ning liiga palju keskendutakse praeguse olukorra kirjeldamisele;

| — | selles puudub tulevikuvisioon selle kohta, milliseid edusamme tuleks teha ja millise aja jooksul, sealhulgas uute heaolunäitajate, näiteks SKPd täiendavate näitajate väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

selles puudub tulevikuvisioon selle kohta, milliseid edusamme tuleks teha ja millise aja jooksul, sealhulgas uute heaolunäitajate, näiteks SKPd täiendavate näitajate väljatöötamine;

| — | kindlaks tehtud haavatavuse kõrvaldamise meetod ei ole üksikasjalik ega sisalda sihipäraseid lahendusi, mille eesmärk on hoida ära tõrjutuse ohus olevate inimeste, näiteks puuetega inimeste ja eakate olukorra halvenemine. |
| --- | --- |

—

kindlaks tehtud haavatavuse kõrvaldamise meetod ei ole üksikasjalik ega sisalda sihipäraseid lahendusi, mille eesmärk on hoida ära tõrjutuse ohus olevate inimeste, näiteks puuetega inimeste ja eakate olukorra halvenemine.

| 1.9. | Need neli mõõdet on tulevikusuundade meetmete tegevuskavade koostamise alus. Seetõttu soovitame lisada toimetulekuvõime neljale mõõtmele konkreetsed alleesmärgid, mida oleks võimalik ellu viia ja seega tulevikus korrapäraselt hinnata. Tulevikusuundade analüüsi tegevuskava järgmised teemad on juba välja pakutud: avatud strateegiline autonoomia, tulevased töökohad ja oskused ning digi- ja rohepöörde mestimise süvendamine. Need teemad pärinevad kolmest toimetulekuvõime mõõtmest nelja hulgast. Siiski jääb selgusetuks, kuidas komisjon nende teemadeni jõudis ning mis järjekorras ja kujul nendega tegeletakse. Seetõttu ei ole piisavalt arusaadav, miks valiti need teemad ja mitte näiteks sisemine visioon ELi arengust, natsionalismi esilekerkimine, tulevane liikmesriikidevaheline koostöö või julgeolekuküsimused. Ka siinkohal on võimalik saavutada tulevikusuundade strateegilise analüüsi abil suurem läbipaistvus. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Tulevikusuundade strateegiline analüüs ehk suundumuste ja arengu prognoosimine on vastutustundliku poliitika kujundamiseks hädavajalik. Tulevikusuundade strateegiline analüüs aitab suuresti kaasa ELi poliitika kujundamise tulevikukindlamaks muutmisele, tagades, et lühiajaliste algatuste tegemisel tuginetakse pikemaajalistele väljavaadetele. See on väga tarvilik, sest oleme astumas uude ajastusse, kus tegevuspõhine tulevikusuundade analüüs turgutab strateegilist mõtlemist ning kujundab ELi poliitikat ja algatusi, sealhulgas komisjoni tulevasi tööprogramme. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ehkki kõike ei saa prognoosida ja ka tulevikus tuleb ette üllatavaid sündmusi, jätab see tegutsemiseks piisavalt ruumi. Selleks on vaja tõenäosuse kindlakstegemist ning otsusetegijate ettevalmistamist, et nad saaksid võimalikult vara leida, mõista ja tunda ära märke, eriti häireid põhjustavatele sündmustele viitavaid märke. See tähendab ka sündmuse toimumise puhuks tegevuskavade koostamist, käsuliinide ja teabevahetuskanalite loomist ning selgete vastutusvaldkondade ja ülesannete määratlemist. Prognoosijad kasutavad sageli „musta luige“ (võimalik, ent äärmiselt ettearvamatu sündmus kategooriast „täielik üllatus“) ja „halli ninasarviku“ (laiaulatuslik, teadaolev sündmus, millel oleks tohutu mõju, kuid mis jäetakse tähelepanuta) metafoori. COVID-19 pandeemia oli „hall ninasarvik“, kuna keskkonnaseisundi halvenemise, üleilmastumise ja suurema ühendatuse tõttu olid olemas hoiatavad märgid suurenevatest ülemaailmsetest pandeemiariskidest. Kasutada tuleb prognoosimis- ja kavandamismeetodeid, milles on selgelt eristatud need kaks suure mõjuga šokiliiki. Sellega seoses tuleks ELi teadusasutustes parandada sektoriüleste ja mittelineaarsete stsenaariumide väljatöötamise viise, tekkivate suurte riskide kindlakstegemist ja varajaste suundumuste äratundmist. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Toimetulekuvõime ei ole mitte ainult suutlikkus pidada vastu katsumustele ja nendega toime tulla, vaid ka oskus käia muutustega ümber jätkusuutlikul, õiglasel, kaasaval ja demokraatlikul viisil. Toimetulekuvõime neli mõõdet – sotsiaalne ja majanduslik, geopoliitiline, roheline ja digitaalne – on meie hinnangul hästi valitud ning väljatöötatud. Siiski rõhutab komitee, et nende nelja mõõtme mitmetahulist vastastikust mõju ei saa vaadelda eraldi, vaid seda tuleb analüüsides ja nende tulemusena koostatavates meetmetes käsitleda koos. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee peab tervitatavaks ettepanekut luua toimetulekuvõime tulemustabelid koos asjakohaste näitajatega, et jälgida praegust olukorda ning ELi ja liikmesriikide arengu sotsiaalset, majanduslikku, geopoliitilist, rohelist ja digitaalset mõõdet. Tulemustabel, mis annab ülevaate vaid praegusest olukorrast ning kirjeldab hetkeseisu, ei ole aga iseenesest tulevikusuundade analüüs. Sellest saab tulevikusuundade analüüs alles pärast tulevikueesmärkide lisamist. Oleme valmis komisjoni selles raskes ja keerulises protsessis toetama, kasutades selleks näiteks komitee oskusteavet ja kogemusi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tulemustabeleid on loomulikult vaja veel arendada. Praegu antakse neis ülevaade praegusest olukorrast. Selleks, et neist saaksid kasulikud tulevikusuundade analüüsis kasutatavad vahendid, tuleb lisada ka seos tulevikuperspektiiviga. Tulemustabelid on prognoosimisel tähendusrikkad ainult juhul, kui need hõlmavad eesmärke, eelistatult iga liikmesriigi jaoks eraldi. Seejärel on võimalik kasutada neid tulemustabelid selleks, et hinnata edusamme konkreetse eesmärgi kontekstis ja muuta need seirevahendiks. Lisaks soovitab komitee tungivalt luua seos tulemustabelite ja olemasolevate konkurentsivõime näitajate vahel, mida kasutatakse Euroopa poolaasta protsessis ja Euroopa majanduse juhtimises, samuti taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi tulemustabeli ning riiklike taaste- ja vastupidavuskavade vahel. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee nõustub täielikult komisjoniga, et sotsiaalsetel ettevõtetel on pandeemia ajal oluline roll ja nad on olulised toimetulekuvõimelise ja edasiliikuva Euroopa ülesehitamisel. Seda silmas pidades ootab komitee tulevast sotsiaalmajanduse edendamise tegevuskava ning kutsub komisjoni üles olema oma ettepanekutes teotahteline ja julge. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Vaatamata sellele, et ennetava juhtimise poole püüdlemine tulevikusuundade strateegilise analüüsi vahendite abil on hea ning hõlmab paljusid õigeid elemente, nt osalust, valdkondadeülesust ja selle pideva protsessina kujundamist, muutub see sõltuvalt sellest, kuidas see võrgustikupõhine või integreeritud lähenemisviis kasutusele võetakse ning ellu viiakse, vähem tähelepanuväärseks või isegi nõrgaks. Praegu sisaldab aruanne kavatsusi kaasata tulevikusuundade analüüsi meetodid poliitiliste otsuste tegemisse. Selleks et tagada sidusrühmadele, et tulevikusuundade analüüsist saadud teadmisi tõepoolest rakendatakse ja kasutatakse tõhusalt, leiab komitee, et tulevikusuundade analüüsis peaks pakkuma kontrollimehhanismi, mis võimaldaks muu hulgas kodanikuühiskonnal teha järelhindamisi. See aitab nii protsessi kui ka kavatsusi usaldusväärsemaks muuta ja piirata pimealade tekke ohtu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kontrolli- ja järelevalvemehhanismide vajadus kehtib ka kvaliteedikontrolli puhul, st neid on vaja selleks, et otsustada, kas valitud lähenemisviis on seatud eesmärkide saavutamiseks piisav. Selline kontrollmehhanism peab olema arusaadav ning sisaldama kriteeriumeid, mille alusel mõõdetakse, kas tulevikusuundade analüüs vastab parimatele ja rangetele kvaliteedistandarditele. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Valitud teemade sisu küsimuses oleks soovitav eristada selgelt praeguse olukorra analüüsi ning eeldatava või eelistatud tuleviku prognoosi. Nii saab mitmekesised ja väga keerukad probleemid muuta läbipaistvamaks ning arusaadavamaks. Seejärel saaks tulevaste arengusuundumuste kohta saadud teadmised kaasata sihipäraselt poliitikakujundamisse, eriti seoses olemasolevate ebamäärasuste ja riskidega, mis on praegustele tulevikuanalüüsidele alati omased. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee nõuab tungivalt, et enne selle protsessi võimalikku konkreetseteks nõudmisteks või isegi seadusandlikeks ettepanekuteks muutmist hinnataks tasakaalustatult ja kavandatud kasu asjakohaselt arvesse võttes mitut kriteeriumi hõlmava kvalitatiivse käsitluse abil ettevõtetele, töötajatele ja asjaomastele sidusrühmadele tekkida võivat lisakoormust ning neile avalduvat mõju, võttes arvesse nende suutlikkust (4). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Komiteel on heameel, et Euroopa Komisjon on hakanud tulevikusuundade strateegilist analüüsi tegema iga-aastase, tsüklilise ja pideva protsessina. EL ei ole aga selles valdkonnas esimene osaline ja peaks seega varasematest näidetest ning headest ja halbadest tavadest õppust võtma. EL ei tohiks keskenduda vaid ühele meetodile, näiteks tulevikuseirele, vaid peaks koos või eraldi kasutama olemasolevaid metoodikaid, näiteks nn Delphi meetodit, trendide mõjuanalüüsi, normatiivset või uurimuslikku tulevikusuundade analüüsi, kvalitatiivset ja kvantitatiivset tulevikusuundade analüüsi või vähetõenäoliste, kuid suure mõjuga sündmuste (Wild Card) meetodit. Mustrite tuvastamisel ja stsenaariumite väljatöötamisel tuleb palju ulatuslikumalt kasutada ka suurandmete tehnoloogia ja tehisintellekti suutlikkust. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Praegune lähenemisviis, mida komisjon kasutab tulevikusuundade strateegilise analüüsi tegemiseks, on suunatud siiski liiga ülevalt alla. See ei tekita asjaosaliste seas vajalikku teadlikkust ja vastutustunnet. Seda tuleb parandada, näiteks kaasates struktuurselt protsessi sotsiaalpartnerid ja muud osalejad nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil, näiteks tuginedes Euroopa poolaasta protsessile. Tulevikusuundade strateegilise analüüsi programmi eduka loomise põhikriteeriumid on asjaomaste sidusrühmade osalemine, mitmekesised ja teemaülesed rakendusvaldkonnad ning pidev asjaomaste tulevikuprobleemidega arvestamine. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Tulevikusuundade analüüsi programmid õnnestuvad ainult siis, kui need sisaldavad selgeid seoseid tulevikusuundade analüüsi teemade ja päevakorralise poliitilise tegevuskava vahel, nii et kaasarääkijad näeksid, et nende häält võetakse kuulda ja sellest on ka kasu. Sellele toetudes võib kujundada ühise ettekujutuse riskidest ja probleemidest, et saada selgeks, mida on vaja teha, ning määrata vajalikud pädevusvaldkonnad ja kohustused. Et anda sellele protsessile tähendust ja mõju, on vaja, et ELi poliitiliste otsuste tegijad teeksid ühiselt ülevaate riskidest, võimaldades ühtlasi anda tagasisidet ja teha sündmuste arenedes kohandusi. Seepärast kutsume komisjoni üles tagama tulevikusuundade analüüsi tulemuste läbipaistvus, arusaadavus ja kontrollitavus. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Kõik liikmesriigid ei kasuta praegu oma riikliku poliitika väljatöötamisel tulevikusuundade analüüsi. Seega on Euroopa Komisjoni jaoks äärmiselt oluline tagada, et ta kasutab oma käsutuses olevaid vahendeid võimalikult hästi ära. Seega saab komitee aidata tulevikusuundade analüüsile kaasa, andes olulise panuse ja pakkudes teavet, mis põhineb kõigist liikmesriikidest pärit liikmete väga erinevatel seisukohtadel ja ideedel. Komitee on oma arvamuste kaudu võimeline avastama süsteemseid riske ja neist teada andma. Samuti on komitee liikmetel head võimalused oma kogukondadele analüüsimist tutvustada ja aidata tulemusi kodanikele teatavaks teha. Selle tulemusena saab komitee anda olulise panuse parema õigusloome tegevuskavasse. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Kutsume komisjoni üles tegema oma ettepanekud ja ideed teoks, võimaldama sidusrühmadel tulevikusuundi arvesse võtvat lähenemisviisi kasutada ja muuta see toimetulekuvõimelise Euroopa tagamise poliitika kujundamisel kohustuslikuks elemendiks. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | ELi institutsioonilises kontekstis on Euroopa strateegia ja poliitilise analüüsi süsteemist (ESPAS) saanud tulevikusuundade analüüsi valdkonnas tehtava koostöö lähtepunkt ja tugisammas. Komiteel on juba ESPASis vaatleja staatus ning seda tava tuleks jätkata ja täiendada, tagades komitee kõrgetasemelis(t)e esindaja(te) osalemise ESPASi aastakonverentsil. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Selleks, et komitee liikmed saaksid Euroopa Komisjoni tulevikusuundade analüüsiga seotud tegevusse tähendusrikkama panuse anda, teeme ettepaneku tagada õigeaegne teave komitee liikmete tulevikusuundade analüüsi protsessi kaasamise, selle protsessi ajakava ning konkreetse töökava kohta. |
| --- | --- |

2.17.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 353, 18.10.2019, lk 23 ning komitee 12. aprilli 2019. aasta avalik arutelu teemal „Vastupidavam ja jätkusuutlikum Euroopa majandus ning visioon Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimiseks“.

1

(2)  Vt komitee resolutsioon „Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse – mis toimib ja mis mitte?“ (ELT C 155, 30.4.2021, lk 1).

2

(3)  ELT C 434, 15.12.2017, lk 11.

3

(4)  ELT C 434, 15.12.2017, lk 11.

4

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/72 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/72

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele ELi digirahanduse strateegia kohta“

(COM(2020) 592 final)

(2021/C 220/10)

| Raportöör: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Kęstutis KUPŠYS |

Raportöör:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

Kaasraportöör:

Kęstutis KUPŠYS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 2.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 268/2/8 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 11.11.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

2.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

268/2/8

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Maksed on finantsteenuste digitaliseerimise eesliinil ning sujuvad maksemeetodid on ettevõtjatele ja kauplejatele äärmiselt olulised, sest need võimaldavad neil oma ettevõtteid edukalt alustada ja arendada. COVID-19 on kiirendanud suundumust sularahavabade ja e-kaubanduse maksete poole ning suurendanud jaemüüjate vajadust võtta võrguväliste, võrgupõhiste ja mobiiltelefonimaksete vastuvõtmiseks kasutusele kõiki kanaleid hõlmavaid vahendeid. Nende vahendite kasutuselevõtmine, mis nõuab IT-süsteemidesse ja riistvarasse investeerimist, paneb eelkõige väikestele ja keskmise suurusega jaemüüjatele lisakoormuse. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jagab komisjoni arvamust maksete strateegilise tähtsuse kohta ning et ühtsel turul uusi riigisiseseid ja üleeuroopalisi makselahendusi kasutades maksetehingute tegemise võimaldamiseks on vaja veel tööd teha. Komitee toetab seisukohta, et komisjon peaks täitma poliitilise katalüsaatori rolli, uudsete digitaalsete makselahenduste väljatöötamine peaks aga jääma erasektori ülesandeks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee rõhutab, et sularaha on müügikohtades ja inimestevaheliste jaemüügitehingute korral endiselt tarbijate eelistatud maksevahend. Sularaha on sotsiaalse kaasatuse ja põhiteenustele juurdepääsu tagamiseks otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee toetab seisukohta, et digieuro peaks täiendama praegust keskpangaraha, et see ei tohiks välja suruda erasektorit, et erasektoril peaks olema roll digieuroga seotud lahenduste jaotamisel ning et kasutajate õigused ja kohustused peavad olema selgelt määratletud. Koos muude omadustega tuleks mõelda tehingute privaatsusele kui kasutaja tähtsale õigusele, nagu ka sularaha puhul. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kutsub komisjoni üles |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | seadma meetmed ja jõupingutused tähtsuse järjekorda, kuna strateegias on toodud palju põhimeetmeid; |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | vähendama jätkusuutliku välkmaksete mudeliga seotud praegust ebakindlust; |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | lugema kõik maksevahendite vallas rakendatud seadusandlikud meetmed ennatlikeks. Komitee eelistab lasta turuosalistel klientidele sobivaid tooteid välja töötada ja kaaluda seadusandlike meetmete võtmist siis, kui sobivaid lahendusi ei leita; |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.5.4. | tagama ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) määruse täieliku jõustamise liikmesriikides, eriti seoses maksete sooritajate ja saajate poolse artikli 9 vastu eksimisega (nn IBANi-põhine diskrimineerimine), arvestades, et ELi tarbijad peaksid saama kasutada euroülekannete tegemiseks üht maksekontot ning teha SEPA raames eurodes piiriüleseid pangaülekandeid sama lihtsalt kui enda riigi siseseid ülekandeid; |
| --- | --- |

1.5.4.

| 1.5.5. | keskendama oma jõupingutused olemasolevate ja uute e-ID lahenduste koostalitusvõime tagamisele. Tundub, et erasektor peaks suutma koos riigiasutustega paremini e-ID lahendusi luua, mida saaks osaliselt kasutada maksetehingute puhul tugeva kliendi autentimise läbiviimiseks. Vaja on üleüldiselt aktsepteeritavat avalikku elektroonilist identiteeti, mis põhineks tarbijate valikul, nende nõusolekul ja tagaks neile täieliku privaatsuse; |
| --- | --- |

1.5.5.

| 1.5.6. | ühtlustama ELi tasandil sularaha vastuvõtmise, kuna praegu on riikide vahel olulisi erinevusi; |
| --- | --- |

1.5.6.

| 1.5.7. | laiendama eri sektorite vahelist andmevahetust sätetega, mis kehtiksid kõigile finantsteenuste osutajatele kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse (GDPR) (1) põhimõtetega, et tuua kasu Euroopa tarbijatele, kuna see võib soodustada uuendusliku ja konkurentsivõimelise rahandussektori arengut; |
| --- | --- |

1.5.7.

| 1.5.8. | esitama seadusandlikke ettepanekuid, millega püütakse tagada õigus õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsule taristutehnoloogiale, mida peetakse vajalikuks makseteenuste osutamise toetamiseks. |
| --- | --- |

1.5.8.

| 1.6. | Komitee usub, et asjaomastele turuosalistele peaksid rakenduma sobivad õigusnormid, järelevalve ja seire, et tagada samu teenuseid osutavatele ja sama tegevusega tegelevatele osalistele võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee mõistab vajadust tagada avatud ja juurdepääsetav maksete ökosüsteem ning hinnata makseasutuste ja e-raha asutuste arvelduse lõplikkuse direktiivi kohaldamisalasse lisamist. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kiidab heaks ettepanekud meetmeteks, mille eesmärk on tagada kohustuse võtmine, et vähendada ülemaailmset keskmist rahasaadetiste hinda 2030. aastaks alla 3 %, ning julgustab komisjoni täitma aktiivset rolli järelevalvetegevuses ja tagama toetuse asjaomastele meetmetele, mis on välja toodud finantsstabiilsuse nõukogu piiriüleste maksete tõhustamise tegevuskavas („Roadmap for Enhancing Cross-border Payments“). |
| --- | --- |

1.8.

2.   Komisjoni strateegia

| 2.1. | 2018. aasta detsembri teatises märkis komisjon, et ta toetab „täielikult integreeritud välkmaksete süsteemi ELis, et vähendada riske ja haavatavust jaemaksesüsteemides ning suurendada olemasolevate makselahenduste autonoomiat“ (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Digitaalne innovatsioon kujundab finantsteenuste osutamist murranguliselt ümber. Digiülemineku ja tarbijate eelistuste muutumise tõttu tehakse järjest rohkem sularahata tehinguid (3). COVID-19 pandeemiaga hoogustus digimaksetele üleminek veelgi ning sai kinnitust, kui oluline on kaugtehingute ja näost näkku tehingute jaoks, et maksed oleksid turvalised, juurdepääsetavad ja mugavad (sealhulgas kontaktivabad). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Viimastel aastatel on tehtud märkimisväärseid edusamme, peamiselt tänu ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) väljaarendamisele ja jaemakseid reguleerivate õigusnormide ühtlustamisele. ELi makseturg on siiski endiselt piki riigipiire tugevalt killustunud, sest enamik kaartidel või välkmaksetel põhinevaid riigisiseseid makselahendusi ei toimi piiriüleselt. Euroopa maksemaastiku dünaamika näitab siiski, et püsib ebaühtluse oht, mille kõrvaldamiseks on vaja selget juhtimisraamistikku, mis toetaks ELi jaemaksete strateegiat. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisjoni eesmärk on väga konkurentsivõimeline makseturg, millest saavad olenemata nende kasutatavast vääringust kasu kõik liikmesriigid ning kus kõik turuosalised saavad konkureerida õiglastel ja võrdsetel tingimustel, et täielikult ELi rahvusvahelisi kohustusi järgides pakkuda innovaatilisi makselahendusi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kuna maksed on rahanduse digitaalse innovatsiooni eesliinil, aitab käesoleva strateegia rakendamine kaasa komisjoni laiemale digitaalse rahanduse tulevikuvisioonile ja sellele, et kaotada turu killustatus, edendada rahanduses turupõhist innovatsiooni ning lahendada digitaalse rahastamisega seotud uusi probleeme ja ohte, tagades samal ajal tehnoloogianeutraalsuse. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Seepärast esitatakse see strateegia koos ELi digirahanduse strateegia (4) ja kahe seadusandliku ettepanekuga, mis käsitlevad uut ELi raamistikku digitaalse tegevuskerksuse tugevdamiseks (5) ja krüptovarasid (6). Samuti täiendatakse sellega jaemaksete ajakohastatud strateegiat, mida EKP/eurosüsteem esitles 2019. aasta novembris (7). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Digitaalsed finantsteenused muutuvad Euroopa tarbijate ja ettevõtjate jaoks aina olulisemaks. COVID-19 pandeemia on ühiskonna digiülemineku vajadust vaid suurendanud, kaasa arvatud finantsteenuste puhul. Maksed on finantsteenuste digitaliseerimise esiliinil ning sujuvad maksemeetodid on ettevõtjatele ja kaubitsejatele äärmiselt olulised, sest need võimaldavad neil oma ettevõtteid edukalt alustada ja arendada. COVID-19 on kiirendanud suundumust sularahavabade ja e-kaubanduse maksete poole ning suurendanud jaemüüjate vajadust võtta võrguväliste, võrgupõhiste ja mobiiltelefonimaksete vastuvõtmiseks kasutusele kõiki kanaleid hõlmavaid vahendeid. See kasutuselevõtmine nõuab IT-süsteemidesse ja riistvarasse investeerimist, pannes eelkõige väikestele ja keskmise suurusega jaemüüjatele lisakoormuse. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee kiidab heaks komisjoni ELi kauplejate maksete vastuvõtmise vahendite moderniseerimise ja lihtsustamise toetamise, milleks eraldatakse rahalisi vahendeid ja pakutakse koolitusvõimalusi. Tähtis on rõhutada VKEde tähtsat rolli Euroopa majanduses. See on äärmiselt oluline sektor, sest umbes 90 % Euroopa ettevõtetest on VKEd ja need ettevõtted annavad üle 50 % töökohtadest. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted võivad aidata majandusel edukalt taastuda. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee jagab komisjoni seisukohta maksete strateegilise tähtsuse kohta ning et tervet Euroopat katvate, kõikjal üle Euroopa kasutatavate digitaalsete makselahenduste jätkuv puudumine põhjustab turu täiendava killustumise ohtu, samal ajal kui ülemaailmsed osalejad haaravad terve Euroopasisese piiriüleste maksete turu enda kätte. Seega, isegi kui Euroopa tarbijatel ja ettevõtjatel on juba juurdepääs tõhusatele, konkurentsivõimelistele ja uudsetele makselahendustele ja maksevahenditele, tuleb teha edasist tööd, et võimaldada ühtsel turul uute riigisiseste ja üleeuroopaliste makselahenduste laudu maksetehingute sooritamist. Komitee toetab seisukohta, et komisjon peaks täitma poliitilise katalüsaatori rolli, uudsete digitaalsete makselahenduste väljatöötamine peaks aga jääma erasektori ülesandeks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee usub kindlalt, et välkmakselahendused on kõige olulisemad. Komitee palub siiski, et komisjon seaks oma meetmed ja jõupingutused selgelt tähtsuse järjekorda, kuna strateegias on välja toodud palju põhimeetmeid. Jaemaksete strateegia teatavate põhimeetmete rakendamiseks ja üldiste eesmärkide saavutamiseks, eelkõige riigisiseste ja üleeuroopaliste makselahenduste eesmärgi täitmiseks, peab sektor tegema märkimisväärseid jõupingutusi. Komitee on arvamusel, et kõiki täiendavaid nõudeid ja regulatiivseid projekte tuleb hoolikalt hinnata. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu välkmaksetega seotud pettuste tasemetele ja võtma vajaduse korral sobivaid meetmeid. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee nõuab tungivalt hariduse ja koolituse kaudu digioskuste ning -kirjaoskuse parandamist. Selle tegemiseks tuleb osaliselt tugineda muu hulgas digipädevuse raamistikule ja julgustada liikmesriike parandama kõigil haridustasanditel elukestvat õpet nende oskuste puhul, mille järele on edaspidi kõige suurem nõudlus. Eesmärk on tagada, et üksikisikutest saavad andmeasjatundjatest osalejad, kellel on suurem teadlikkus ja kontroll oma andmete, suurandmete rakenduste ja andmehalduse puhul ning kes mõistavad oma digitaalset keskkonda ja sellega seotud riske (nt isikustamine). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee soovib ära hoida tarbijate „kõrvalejätmise“ ja nende digioskuste või -vahendite puudumise tõttu majandusliku tõrjutuse ohtu sattumise, mis on Euroopa vananevat elanikkonda silmas pidades selge oht. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Erimärkused

I sammas: Järjest enam digitaalsete ja välkmaksete lahendusi, mis on üleeuroopalise ulatusega

| 4.1. | Komitee toetab veendunult jõupingutusi Euroopa makseturu varustamiseks mitme riigisisese ja üleeuroopalise makselahendusega. See peaks tagama klientidele ja ettevõtetele kui lõppkasutajatele lisaväärtust, võimaldama Euroopa turuosalistel paremini konkureerida praegu domineerivate turuosalistega ning esilekerkivate ja potentsiaalselt domineerivate turuosalistega, näiteks suurte tehnoloogiaettevõtetega, ning tugevdaks euro rahvusvahelist rolli. Võttes arvesse praegust turuolukorda ja valitsevate turuosaliste väljakujunenud rolli kaarditurul, oleks selliste üleeuroopaliste makselahenduste loomine Euroopa maksesektorile väga suur ettevõtmine. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee toetab mõtet analüüsida kogu Euroopas kauplustes tasumiseks otsekorralduste kasutamise võimalust. Laiendada saaks Saksamaal laialdaselt kasutatavat elektrooniliste otsekorralduste mudelit. Nii tekiks turul domineerivatele kaardiskeemidele otsekorralduse (SEPA otsekorraldusskeem) alusel konkurents. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Selleks et võimaldada välkmaksete põhiste üleeuroopaliste makselahenduste väljatöötamist, on äärmiselt tähtis, et turuosalistel oleks sellest ärimudelist selge ettekujutus. Ilma selleta ei saa oodata investeerimisotsuste tegemist. Komitee kutsub komisjoni üles vähendama jätkusuutliku välkmaksete mudeliga seotud praegust ebakindlust. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Eurodes nomineeritud välkmakseid pakkuvate ja SEPA välkkreeditülekande skeemiga (SCT Inst) liitunud makseteenuste osutajate arvu puhul on hea makseteenuste osutajatega kaetus juba tagatud, eriti euroalas. Sellest ei piisa siiski veel täieliku välkmaksetega kaetuse tagamiseks. Turg püüab suurendada skeemiga liitunud makseteenuste osutajate arvu ning tagada eurodes nomineeritud välkkrediidiülekannete laiem kaetus ja pakkumine. Komitee toetab meetmeid, millega püütakse muu hulgas tegeleda skeemiga liitumise, koostalitusvõime ja muude SCT Insti laialdasest kasutamisest tingitud probleemidega, kaasa arvatud tarbijakaitsega seotud küsimustega. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee on komisjoniga nõus, et lõppkasutaja lahendused peaksid olema koostalitusvõimelised ja juurdepääsetavad, lisama väärtust ning vastama paljude eri kasutajate vajadustele ja olema muude samalaadsete maksevahenditega samaväärsete omadustega. Komitee on seisukohal, et selles valdkonnas on veel vara mõelda seadusandlikele meetmetele ja et turuosalistel tuleks lasta praeguse turul valitseva konkurentsi jõul tarbijatele sobivad tooted välja töötada ning seadusandlikke meetmeid tuleks kaaluda siis, kui sobivaid lahendusi ei leita. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee on komisjoniga täielikult nõus, et tagada tuleb täielik ühtse euromaksete piirkonna määruse jõustamine liikmesriikides, eriti maksete sooritajate ja saajate määruse artikli 9 vastu eksimise küsimuses (nn IBANi-põhine diskrimineerimine). Artiklis 9 on sätestatud, et ELi tarbijad peaksid saama euroülekannete tegemiseks üht maksekontot kasutada ja teha SEPA raames eurodes piiriüleseid pangaülekandeid sama lihtsalt kui enda riigi siseseid ülekandeid. Paljud ettevõtjad ei võta aga endiselt vastu piiriüleseid otsekorralduste taotlusi klientidelt, kellel on teise riigi IBAN, ega isegi teise riigi IBANiga SEPA krediidiülekandeid. See on ühtse turu jaoks oluline tõrge, mis piirab klientide juurdepääsu piiriülestele teenustele. Liikmesriikidelt tuleb nõuda kõnealuse, juba alates 2014. aastast kehtiva määruse jõustamisel rangemale seisukohale asumist. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Elektroonilised identimislahendused (e-ID) on digiteenuste, sealhulgas finantsteenuste osutamise ülitähtis osa. eIDAS on olnud esimene samm piiriülese tunnustamise ja riigi tasandil tunnustatud e-ID skeemide kasutamise võimaldamiseks. Siiski on selge, et praegune eIDASe raamistik ei ole piisav ega võimalda vajalikke tulemusi saavutada. Vaja on üleüldiselt aktsepteeritavat elektroonilist identiteeti, mis põhineks tarbijate valikul ja nende nõusolekul ning tagaks nende eraelu täieliku puutumatuse. Komitee julgustab komisjoni keskendama oma jõupingutused olemasolevate ja uute e-ID lahenduste koostalitusvõime tagamisele ning usub, et erasektor peaks suutma koos riigiasutustega (nagu tehakse Põhjamaades) paremini e-ID lahendusi luua, mida saaks osaliselt kasutada maksetehingute puhul tugeva kliendi autentimise läbiviimiseks. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Digimaksete laialdane aktsepteerimine on kaasaegsete makseturgude äärmiselt tähtis osa. Komitee toetab kauplejate poolt digimaksete vastuvõtmise taseme hindamiseks rakendatavaid meetmeid ning digimaksete vastuvõtmise laiendamiseks ja hõlbustamiseks viiside leidmist, eriti VKEde ja väiksemate kauplejate puhul. Ühiskonnas üldisemalt on väga tähtis säilitada juurdepääs sularahale ja tagada selle vastuvõtmine. Sama kehtib aga ka digitaalsete maksevahendite kohta, sest tarbijatele tuleks anda valik. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee rõhutab, et sularaha on tarbijate jaoks müügikohas ja inimestevaheliste jaemaksete sooritamisel endiselt eelistatuim maksevahend, nagu tõestas hiljuti avaldatud Euroopa Keskpanga uuring „SPACE“ (8). Sularaha omadused on digimaksete omadest väga erinevad. Sularaha on ainus privaatsust kaitsev maksevahend. Sularaha on avalik raha, mille eest vastutab keskpank. Kõigi elektri- ja elektroonikaseadmete väljalülitumise korral (nn digitaalne koroonaviirus) jääb see ainsaks majanduses maksete tegemise võimaluseks. Lisaks sellele on sularaha sotsiaalse kaasatuse ja teatavatele põhiteenustele juurdepääsu tagamiseks otsustava tähtsusega. Komisjon ja Euroopa Keskpank peaksid sularahale juurdepääsu ja selle vastuvõtmise küsimusi väga põhjalikult uurima, võttes vajaduse korral sobivaid meetmeid. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Üks COVID-19 kriisi tagajärgedest on see, et paljud jaemüüjad on otsustanud (ajutiselt) sularaha vastuvõtmisest loobuda. Komisjon on viidanud, et sularaha on seaduslik maksevahend, mille kasutamine on tagatud ELi aluslepingutega. Sularaha kasutamises toimuvad arengud peaksid põhinema nõudlusel. Sularaha vastuvõtmisele kehtivad reeglid erinevad riikide lõikes. Vaja on ELi tasandil ühtlustamist. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Käimasolevaid arenguid arvestades on arusaadav, et Euroopa Keskpank uurib digieuro emiteerimise võimalusi ja et komisjon toetab neid jõupingutusi. Digieuro mõju võib olla ennenägematu ja seda tuleb väga hoolikalt hinnata. Komitee toetab Euroopa Keskpanga esitatud põhimõtteid, nimelt seiskohta, et digieuro peaks täiendama praegust keskpangaraha, et see ei tohiks välja suruda erasektorit, et erasektoril peaks olema roll digieuroga seotud lahenduste jaotamisel ning et kasutajate õigused ja kohustused peavad olema selgelt määratletud. Koos teiste omadustega tuleks mõelda tehingute privaatsusele kui kasutaja tähtsale õigusele, nagu ka sularaha puhul. Sama lähenemist tuleks kasutada ka euroalaväliselt kõigis ELi liikmesriikides käivitatavate keskpanga digiraha algatuste puhul. |
| --- | --- |

4.11.

II sammas: Innovaatilised ja konkurentsivõimelised jaemakseturud

| 4.12. | Teise makseteenuste direktiivi (9) rakendamine on olnud makseteenuste sektoris suur ettevõtmine, mis on osaliselt veel käimas. Teise makseteenuste direktiiviga toodi sisse kaks suurt muudatust: tugeva kliendi autentimise kasutuselevõtt ja kolmandast isikust teenusepakkuja juurdepääs maksekontodele. Teatavatel juhtudel, eelkõige e-kaubanduse tehingute vallas tugeva kliendi autentimise puhul, oli rakendamise tähtaeg 2020. aasta lõpp. Komitee nõuab tingivalt, et komisjon uuriks enne läbivaatamise ettepaneku tegemist põhjalikult teise makseteenuste direktiivi mõju. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Komitee toetab Euroopas avatud rahastamise raamistiku loomist. Avatud rahastamine võib pakkuda Euroopa tarbijatele täiendavaid hüvesid, kuna see võib soodustada uuendusliku ja konkurentsivõimelise rahandussektori arengut. Komitee on arvamusel, et laia avatud rahastamise raamistikku ei saa üles ehitada teises makseteenuste direktiivis käsitletud põhimõtetel, kuna selles direktiivis käsitletakse ainult maksekontosid ja makseteenuste osutajaid ning reguleeritakse vaid ühepoolset andmete jagamist turu ühe osa poolt. Vaja on konkreetset teksti, milles käsitletaks kõiki finantsteenuste osutajaid kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse (10) põhimõtetega, samuti tuleb uurida võimalusi laiendada andmete jagamist eri sektorite vahel. Teatises digirahanduse strateegia kohta (11) märgitakse, et komisjon teeb selle ettepaneku 2022. aasta keskel. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Kontaktivabad maksed levivad ühe laialdasemalt ja on praeguse COVID-19 pandeemia kontekstis olulised. Enamikus riikidest tõsteti eelkõige kauplejate kogukondade soovidele vastu tulles pandeemia esimestes faasides kontaktivabade maksete limiite, paljudel juhtudel teise makseteenuste direktiiviga lubatud maksimaalse limiidini (50 eurot tehingu kohta ja kokku 150 eurot). Nende teise makseteenuste direktiivi raames kehtestatud seaduslike ülemmäärade muutmist tuleks hoolikalt hinnata, et tagada kasutamismugavuse ja turvalisuse ning vastutusega seotud küsimuste tasakaalustatus. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Komitee on komisjoniga nõus, et teise makseteenuste direktiivi läbivaatamise raames tuleks praegu reguleerimata teenustest tulenevad riskid lisada õigusakti kehtivusalasse. Sellised reguleeritud makse- ja e-raha teenuste pakkujatele lisanduvad teenusepakkujad jäävad reguleeritavate isikute seast väljapoole, ent on olulised turuosalised. Komitee mõistab, et kui neil on turu dünaamikas tähtis roll ja kliendid näevad neid makseteenuse osutajana, tuleks nende tegevust ka makseteenuste osutajatena reguleerida ning selle üle järelevalvet teostada. On oluline, et asjaomastele turuosalistele rakenduksid sobivad õigusnormid, järelevalve ja seire, et tagada samu teenuseid osutavatele ja sama tegevusega tegelevatele osalistele võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

4.15.

III sammas: Tõhusad ja koostalitlusvõimelised jaemaksesüsteemid ja muud tugitaristud

| 4.16. | Komitee saab aru vajadusest tagada avatud ja juurdepääsetav maksete ökosüsteem ning hinnata arvelduse lõplikkuse direktiivi (12) läbivaatamise käigus, kas direktiivi kohaldamisala tasub laiendada nii, et see kehtiks ka makseasutustele ja e-raha asutustele, et tagada neile otsene juurdepääs maksesüsteemidele ning -taristutele nagu TARGET2 (üleeuroopaline automatiseeritud reaalajaline brutoarvelduste kiirülekandesüsteem) ja TARGET välkmaksete arveldus (TARGET Instant Payment Settlement, TIPS) Komitee rõhutab suurte maksesüsteemide turvalisuse ja usaldusväärsuse kaitsmise vajadust. See muutub veelgi tähtsamaks juhul, kui teise makseteenuste direktiivi kohaldamisala laiendatakse direktiivi läbivaatamise käigus nendele turuosalistele, kelle tegevus ei ole praegu õigusnormidega reguleeritud, näiteks tehniliste teenuste osutajatele. See rõhutab taas kord vajadust tagada kõigile osalistele juurdepääs samadel, võrdsetel tingimustel. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Komitee toetab täielikult komisjoni eesmärki esitada seadusandlikke ettepanekuid, millega püütakse tagada õigus õiglastel, mõistlikel ning mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsule taristutehnoloogiale, mida peetakse vajalikuks makseteenuste osutamise toetamiseks. Praegu on mõned olulised makseteenuste osutamist toetavad tehnoloogiad, näiteks teatavate mobiilsete seadmete lähiväljaside (NFC) antennid piiratud juurdepääsuga, mis piirab kontaktivabade mobiilimaksete vallas konkurentsi, sundides pankasid kolmandale isikule tasu maksma vaid selle eest, et tarbija saaks oma igapäevaste maksete tegemisel vastavat tehnoloogiat (nt NFC) kasutada. Need pankade poolt makstavad tasud võidakse mõnel puhul kanda edasi tarbijale. Ehkki mõnes liikmesriigis on selle probleemiga juba tegeletud, on tähtis käsitleda seda Euroopa tasandil, et tagada ELi kodanikele selles vallas laiemalt koostöö tegemisest sündivad hüved, tagada makseteenuste osutajatele võrdsed tingimused ja suurendada kontaktivabade mobiilimaksete laialdast kasutuselevõttu. Õigusaktidega tuleks tagada, et kõigil osalistel oleksid samad õigused ja kohustused ning et neile kehtiksid samad litsentsi saamiseks vajalikud ja muud regulatiivsed nõuded. |
| --- | --- |

4.17.

IV sammas: Tõhusad rahvusvahelised maksed, sealhulgas rahasaadetised

| 4.18. | Komitee nõustub globaalsete piiriüleste maksete tõhustamise tähtsusega ning komisjoni poolt välja toodud meetmetega, mille seas on ülemaailmsete rahvusvaheliste maksestandardite vastuvõtmine (näiteks ülemaailmse pankadevahelise finantstelekommunikatsiooni ühingu (SWIFT) ülemaailmne maksete algatus (SWIFT GPI) ja ISO 20022), millega tõhustataks vastavas pangandusvõrgus tehtavaid piiriüleseid makseid. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Rahasaadetised on endiselt kõige kulukam maksete tegemise viis. Komitee kiidab heaks ettepanekud tegevusteks, mille eesmärk on tagada kohustuse võtmine vähendada ülemaailmset keskmist rahasaadetiste hinda 2030. aastaks alla 3 %, ning julgustab komisjoni täitma aktiivset rolli järelevalvetegevuses ja toetuse tagamisel asjaomastele tegevustele, mis on välja toodud finantsstabiilsuse nõukogu piiriüleste maksete tõhustamise tegevuskavas („Roadmap for Enhancing Cross-border Payments“). Tasudel võib olla ebaproportsionaalselt suur kahjulik mõju majanduslikult vähemkindlustatud isikutele. Konkurents ja tehnoloogia vallas tehtud edusammud on juba aidanud tagada juurdepääsu kiirematele ja vähem kulukatele piiriüleste rahasaadetiste saatmise viisidele, ent selles vallas on veel palju teha. ELi naabruses asuvates saaja- ja saatjariikides tegutsevate rahasaadetiste saatmise teenuse osutajate kulusid võib vähendada parem juurdepääs ELi-põhisele maksetaristule. |
| --- | --- |

4.19.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

1

(2)  COM(2018) 796 final.

2

(3)  EKP andmetel jõudsid sularahata maksed 2018. aastal 91 miljardi tehinguni euroalal ja 112 miljardi tehinguni ELis, samas kui 2017. aastal tehti neid ligikaudu 103 miljardit.

3

(4)  COM(2020) 591 final.

4

(5)  COM(2020) 595 final.

5

(6)  COM(2020) 593 final.

6

(7)  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2019/html/ecb.sp191126~5230672c11.en.html.

7

(8)  „Study on the payment attitudes of consumers in the euro area“ (SPACE) (Euroala tarbijate maksehoiakute uuring), detsember 2020.

8

(9)  ELT L 337, 23.12.2015, lk 35.

9

(10)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

10

(11)  COM(2020) 591 final.

11

(12)  EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.

12

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/79 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/79

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks““

(COM(2020) 628 final)

(2021/C 220/11)

| Raportöör: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |

Raportöör:

Paul RÜBIG

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 2.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 254/0/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 11.11.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

2.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

254/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab Euroopa teadusruumi tegevuskava uue visiooni ning uuendamise heaks. Uus Euroopa teadusruum ei ole pelgalt varasema kordamine, vaid ELi teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni tõeline uus kokkulepe. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komiteel on väga hea meel keskendumise üle teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kiirele ülekandmisele majandusse, nagu on kirjeldatud dokumendis. Õiglase ülemineku protsessi tagamine on üks olulisemaid elemente, mis kindlustab teadusuuringute ja innovatsiooni toetuse ELi majandusele ja tööhõivele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee pooldab tuliselt teadusruumi uut juhtimist, et kõrvaldada innovatsiooni takistavad haldus- ja regulatiivsed tõkked. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komiteel on heameel, et uus Euroopa teadusruumi dokument on üldiselt kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkidega ja toetab neid. Kaasav majanduse taastamine, mille käigus ei jäeta ühtegi eurooplast kõrvale, toetab üleminekut vasupanuvõimelisemale Euroopa majandusele, kuid see on ka väga tähtis liikumisel kestliku Euroopa majanduse suunas (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et teadus- ja arendustegevuse vahendite nutikas kombineerimine kõigil tasanditel (piirkondlik, riiklik, ELi tasand) on samuti oluline. Teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni tuleks edendada ELi suurte struktuurifondide, aga ka teadus- ja arendustegevuse otseste ja kaudsete meetmete abil (nt maksusoodustused). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee leiab, et järgmised esmatähtsad sektorid ja tehnoloogiad on ELi heaolu seisukohalt väga tähtsad:






  — | digitaalsed ärimudelid; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

digitaalsed ärimudelid;

| — | tehnoloogia kaupade ja toidu tootmiseks; |
| --- | --- |

—

tehnoloogia kaupade ja toidu tootmiseks;

| — | kliiniliste uuringute, farmaatsia- ja biotehnoloogia sektor; |
| --- | --- |

—

kliiniliste uuringute, farmaatsia- ja biotehnoloogia sektor;

| — | kosmosetehnoloogia; |
| --- | --- |

—

kosmosetehnoloogia;

| — | puhas vesi ja kanalisatsioon. |
| --- | --- |

—

puhas vesi ja kanalisatsioon.

| 1.7. | Komitee märgib, et sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonna teadusuuringud on Euroopa teadusruumi tegevuskava keerukal uuendamisel väga olulised. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee soovib rõhutada asjaolu, et ELi teadusuuringud jäävad patentide osas maha. Aasia osakaal on kõigi maailmas esitatud patenditaotluste hulgas suurenenud. 2019. aastal esitati Aasiast 65 % maailma patenditaotlustest. Euroopa patentide osakaal on vähenenud, moodustades kõigist patenditaotlustest vaid 11,3 %. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Mitmed uuringud on näidanud, et EL jääb ettevõtluskultuuri poolest alla Ameerika Ühendriikidele ja Aasiale. Ettevõtluskultuuri küsimust tuleb käsitleda hariduse, sealhulgas kõrghariduse andmisel. Ettevõtluskultuur on seega tähtis terve protsessi lõikes, alates innovatsioonist alus- ja rakendusuuringutes ning lõpetades uue tehnoloogia turustamisega. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti (EIT), sh selle teadmis- ja innovaatikakogukondi, peetakse väärtuslikeks partneriteks ja vahenditeks teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste ülekandmise kiirendamisel ning murrangulise innovatsiooni loomise seadmisel ELi teadusuuringute ja innovatsiooni keskmesse, et rahuldada kodanike ja ettevõtete konkreetseid vajadusi, eelkõige seoses suurte ühiskondlike väljakutsetega. Kui EIC rahastamisvahend Accelerator pakub uuenduslikele ja suure kasvupotentsiaaliga idufirmadele märkimisväärseid ELi vahendeid, siis EIT eesmärk on toetada oma teadmis- ja innovaatikakogukondades uuendusliku tehnoloogia tipptasemel teadusuuringuid, mistõttu nii EIC kui ka EIT on olulised partnerid teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste ülevõtmise kiirendamisel. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee rõhutab vajadust integreerida teadusliku ja eetilise terviklikkuse põhimõte, et vältida rahalist või inimtervisele põhjustatud kahju ja teaduslikku ebaõnnestumist. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Euroopa jääb USAst ja Aasiast maha eelkõige teadus- ja arendustegevuse tulemuste kiirel ülekandmisel edukatesse toodetesse ja teenustesse. Seega julgustab komitee komisjoni püüdma teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni poliitikas saavutada üheaegselt nii tipptaseme kui ka kiiruse. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee soovitab Euroopa Komisjonil seada uues teadusuuringute ja innovatsiooni strateegias eesmärgiks hea tasakaalu järgmistes valdkondades:






  — | kõrgtehnoloogiline tööstuslik tootmine ning teenustesektori teadus- ja arendustegevus / teadusuuringud ja innovatsioon; |
| --- | --- | --- |

1.13.

—

kõrgtehnoloogiline tööstuslik tootmine ning teenustesektori teadus- ja arendustegevus / teadusuuringud ja innovatsioon;

| — | turupõhine innovatsioon (nõudluspõhine innovatsioon) ning tehnoloogilised uuendused. |
| --- | --- |

—

turupõhine innovatsioon (nõudluspõhine innovatsioon) ning tehnoloogilised uuendused.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et dokumendi peamised elemendid on Euroopa teadusruumi uus visioon ning selle tegevuskava uuendamine. Seega tõestab see dokument, et uus Euroopa teadusruum ei ole pelgalt varasema kordamine, vaid ELi teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni tõeline uus kokkulepe. Uue kokkuleppe eesmärgi põhiaspekt on oluliselt suurendada innovatsiooni mõju majandusele ja ühiskonnale. Selle uue kokkuleppega püüab EL 27 kindlalt peatada praeguse olukorra, kus Hiinale ja Lõuna-Koreale jäädakse alla alusuuringutes ja rakendusuuringutes ning patenditaotluste, kõrgtehnoloogiliste toodete ja teenuste osas. Uue kokkuleppe eesmärk on Euroopa kodanikke veelgi paremini harida ja koolitada igat liiki teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ja ettevõtluse alal ning seega vallandada Euroopa ühiskonna innovatsioonijõud täielikult. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee kiidab heaks Euroopa Komisjoni kavatsuse suurendada innovatsiooni mõju majandusele ja ühiskonnale. Komitee rõhutab, et organiseeritud kodanikuühiskond on sotsiaalse innovatsiooni katalüsaator. Kodanikuühiskonna osalus on praegu vajalikum kui kunagi varem – ja tõeline sotsiaalne innovatsioon toimub ainult siis, kui organiseeritud kodanikuühiskond on kaasatud (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Aasia, eriti Hiina ja Korea, on viimase 20 aasta jooksul märkimisväärselt parandanud oma tulemuslikkust teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni vallas. Hiina on suurendanud teadus- ja arendustegevuse kulutuste osakaalu 0,55 %-lt (1995) 2,2 %-le (2018) ning on EList ees teadus- ja arendustegevusele eraldatud kogueelarve poolest, kulutades 2017. aastal 496 miljardit USA dollarit, võrreldes ELi kulutatud 430 miljardi USA dollariga. 2020. aasta ELi tööstuse teadus- ja arendustegevuse investeeringute tulemustabeli andmetel suurendasid ELi ettevõtted 2018. ja 2019. aasta vahel investeeringuid teadus- ja arendustegevusse 5,6 %, Ameerika Ühendriikide ettevõtted 10,8 % ning Hiina ettevõtted 21,0 %. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | OECD teaduse, tehnoloogia ja tööstuse tulemustabeli aruanded näitavad muu hulgas, et EL jääb teistest maha eelkõige digiteenuste valdkonnas ning murrangulise tehnoloogia tõukel põhineva innovatsiooni vallas. Komitee toetab Euroopa liikumist digiülemineku teel, kasutades ära majandusele avanevad võimalused ning kaitstes samas ühiskondlikke väärtusi ja põhiõigusi. Kõigi komisjoni algatuste inimkeskne lähenemisviis on vägagi teretulnud, et töötada välja Euroopa tasandi lähenemine edusammudele (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Murrangulise innovatsiooni arendamise soodustamine samal ajal õiglase ülemineku protsessi kaitstes, on üks lähituleviku tähtsamatest väljakutsetest (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee toetab täielikult selget keskendumist kaksiküleminekule, st digipöördele ja rohelisele kokkuleppele. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee tervitab jõupingutusi, mille eesmärk on tagada teadus- ja arendustegevuse tulemuste kiire ülekandmine jätkusuutlikesse ettevõtetesse. Õiglase ülemineku protsessi tagamine, st liikumine rohelisema ja kliimasõbralikuma Euroopa suunas, õiglane digitaalne tulevik, töötajate õiguste ja seisukohtade austamine, nagu on kirjeldatud dokumendis, on üks olulisemaid elemente, mis aitab tagada teadusuuringute ja innovatsiooni toetuse ELi majandusele ja tööhõivele. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et uus Euroopa teadusruumi dokument on üldiselt kestliku arengu eesmärkidega kooskõlas ja toetab neid. Kaasav majanduse taastamine, mille käigus ei jäeta ühtegi eurooplast kõrvale, toetab üleminekut vasupanuvõimelisemale Euroopa majandusele, kuid see on ka väga tähtis liikumisel kestliku Euroopa majanduse suunas (5). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et teadus- ja arendustegevuse vahendite nutikas kombineerimine kõigil tasanditel (piirkondlik, riiklik, ELi tasand) on samuti oluline. Teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni tuleks edendada ELi suurte struktuurifondide, aga ka teadus- ja arendustegevuse otseste ja kaudsete meetmete abil (nt maksusoodustused). |
| --- | --- |

2.9.

3.   Euroopa teadusruum uues kontekstis

| 3.1. | Nagu üldistes märkustes mainitud, on komitee selgelt seisukohal, et ELi teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni strateegia peaaegu muutmata jätmine tähendab ülemaailmses konkurentsis üha suuremat mahajäämust neis valdkondades eelkõige Hiinast, Koreast ning Ameerika Ühendriikidest. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee rõhutab vajadust integreerida teadusliku ja eetilise terviklikkuse põhimõte, et vältida rahalist või inimtervisele põhjustatud kahju ja teaduslikku ebaõnnestumist. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee julgustab Euroopa Komisjoni töötama välja ELi teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni tegevuskava uue kokkuleppe. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tõhusalt hallatavad tipptasemel teadusuuringute ja innovatsiooni taristud on üks teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste majandusse ülekandmise kiirendamise olulistest teguritest. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee arvates võiks teadusuuringute ja innovatsiooni taristute igapäevase haldamise professionaalsemaks muuta. Mõnd kallist teadusuuringute ja innovatsiooni taristut kasutatakse suhteliselt vähe: alla 25 % aastas võimalikest töötundidest. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee kiidab heaks Euroopa Komisjoni avatud teaduse algatused (Euroopa avatud teaduse pilve, EOSC). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee nõustub, et dokumendis nimetatud tehnoloogiad on ELi jaoks väga olulised ja strateegilise tähtsusega, ning teeb ettepaneku lisada järgmised peamised tehnoloogiad ja sektorid:






  — | digitaalsed ärimudelid; |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

digitaalsed ärimudelid;

| — | tehnoloogia kaupade ja toidu tootmiseks; |
| --- | --- |

—

tehnoloogia kaupade ja toidu tootmiseks;

| — | kliiniliste uuringute, farmaatsia- ja biotehnoloogia sektor; |
| --- | --- |

—

kliiniliste uuringute, farmaatsia- ja biotehnoloogia sektor;

| — | kosmosetehnoloogia; |
| --- | --- |

—

kosmosetehnoloogia;

| — | puhas vesi ja kanalisatsioon. |
| --- | --- |

—

puhas vesi ja kanalisatsioon.

| 3.8. | Digitaalseid ärimudeleid kasutavad äriühingud arenevad praegu maailmas kõige kiiremini ning lähiaastatel ei ole muutusi oodata. Piisab, kui mainida e-kaubandust (nt Amazon), neljandat tööstusrevolutsiooni (tööstus 4.0), e-pangandust, veebimänge, digitaalseid sotsiaalvõrgustikke (Facebook), e-julgeolekut jms. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee märgib, et sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonna teadusuuringud on Euroopa teadusruumi tegevuskava keerukal uuendamisel väga olulised. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee märgib, et ELi teadusuuringud jäävad patentide osas teistest maha. Aasia osakaal on kõigi maailmas esitatud patenditaotluste hulgas suurenenud. 2019. aastal esitati Aasiast 65 % maailma patenditaotlustest. Euroopa patentide osakaal on vähenenud, moodustades kõigist patenditaotlustest 11,3 %. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Teiste tähtsate teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna teemade seas on muu hulgas kaupade tootmine (mis on olnud varem ja on ka praegu ELi tugevus), infotehnoloogia, tarkvara ja tehisintellekt ning keskmise tasemega tehnoloogia. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Enamik ELi töökohtadest on endiselt keskmise tasemega tehnoloogia vallas (mis on samuti alati olnud ELi tugevus). Kõrgtehnoloogia on muidugi tähtis, ent ka keskmise tasemega tehnoloogia vallas on palju kasvupotentsiaali ning töövõimalusi. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Koroonaviiruse kriis on inimkonna jaoks tõsine probleem ning COVID-19 vaktsiinide ja raviviiside väljatöötamiseks tuleks võtta kõiki võimalikke meetmeid. Kriis on tõstnud päevakorrale mitu küsimust, millega tuleb tulevaste sedalaadi pandeemiate vältimiseks tegeleda, eelkõige puudutab see meie suhteid looduskeskkonna ja loomadega. Euroopa teadusuuringutel ja innovatsioonil peab olema oluline roll nende probleemide tuvastamisel, uurimisel ja lahendamisel. Teisalt ei tohiks kriis olla ainus ELi pikaajalise teadusuuringute ja innovatsiooni strateegia suunanäitaja. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Mitmed uuringud on näidanud, et EL jääb ettevõtluskultuuri poolest alla Ameerika Ühendriikidele ja Aasiale. Ettevõtluskultuuri küsimust tuleb käsitleda hariduse, sealhulgas kõrghariduse andmisel. Ettevõtluskultuur on seega tähtis terve protsessi lõikes, alates innovatsioonist alus- ja rakendusuuringutes ning lõpetades uue tehnoloogia turustamisega. Ettevõtluskultuur peab olema kogu ELi teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni ning seega muidugi ka uue Euroopa teadusruumis põhipädevus. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Visioon: tugevam tulevane Euroopa teadusruum

| 4.1. | Teatises pühendatakse mitmed lõigud uutele ühistele tehnoloogia tegevuskavadele, uuele tööstusstrateegiale ja komisjoni jaoks olulistele tulevikutehnoloogiatele. Komitee soovib veel kord juhtida tähelepanu asjaolule, et kõiki neid teemasid tuleb vaadelda tihedas kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega. Teisisõnu tuleb teadus- ja arendustegevust arendada eelkõige uues Euroopa teadusruumis ja ühistes tehnoloogia tegevuskavades, mille puhul saab toetada kestliku arengu eesmärkide 17 valdkonda. Komitee on veendunud, et konstruktiivne sotsiaal- ja kodanikudialoog kõigil tasanditel aitab kaasa strateegia edukale rakendamisele. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee on rahul tugevama teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonna koostööga ELis. Kõik ELi liikmesriigid on eraldi võetuna liiga väiksed, et konkureerida suurte teadusriikide, näiteks Ameerika Ühendriikide või Hiinaga. Liikmesriikidel üksi puudub piisav mastaabisääst, mis on eriti tähtis suurte murranguliste innovatsioonide puhul. Euroopa teaduse ja tehnoloogia saavutused on olnud märkimisväärsed ning teadus- ja arendustegevuse püüded on Euroopa majanduse lahutamatu osa. Euroopast on pärit mitmete teadusharude, eelkõige füüsika, matemaatika, keemia ja inseneriteaduse silmapaistvaimad tippteadlased. Euroopa teadusuuringuid toetavad tööstus, Euroopa ülikoolid ja paljud teadusasutused. Euroopa teadusuuringute tulemused on pidevalt ühed parimad maailmas. Kui koostöö on üks uute toodete ja teenuste loomiseks vajaliku tõhusa innovatsioonialase tegevuse tähtsamatest elementidest, siis konkurents on globaalse majanduse oluline taganttõukav jõud. Seepärast soovib komitee, et ELi teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni tegevuskava uues kokkuleppes oleksid liikmesriikidevaheline koostöö ja konkurents tasakaalus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti (EIT), sh selle teadmis- ja innovaatikakogukondi, peetakse väärtuslikeks partneriteks ja vahenditeks teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste ülekandmise kiirendamisel ning murrangulise innovatsiooni loomise seadmisel ELi teadusuuringute ja innovatsiooni keskmesse, et rahuldada kodanike ja ettevõtete konkreetseid vajadusi, eelkõige seoses suurte ühiskondlike väljakutsetega. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Kanda teadusuuringute ja innovatsiooni tulemused üle majandusse

| 5.1. | Teatises tõdetakse, et „EL on maha jäänud oma peamistest ülemaailmsetest konkurentidest ettevõtete teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse poolest, eelkõige kõrgtehnoloogilistes sektorites ning uuenduslike VKEde arvu suurendamisel, ning sellel on negatiivne mõju tootlikkusele ja konkurentsivõimele. [---] Selle suundumuse ümberpööramiseks ning Euroopa tööstusliku ja tehnoloogilise suveräänsuse tugevdamiseks on äärmiselt oluline suurendada investeeringute tegemist innovatsiooni, ettevõtlusesse, teenustesse ja avalikku sektorisse. EL peab täielikult ära kasutama oma suurepäraseid teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusi, et toetada ELi majanduse rohe- ja digiüleminekut“. Komitee jagab seda seisukohta, kuid soovib rõhutada, et just digiüleminek nõuab vastutustundlikku lähenemist teadusuuringutele, tehnoloogiale ja innovatsioonile. Komitee kordab oma täielikku toetust ELi strateegiale, mille eesmärk on usaldusväärne ja inimkeskne tehisintellekt, ning kordab üleskutset rakendada tehisintellekti puhul inimjuhitavuse põhimõtet, nagu on nõutud alates esimesest tehisintellekti käsitlevast arvamusest 2017. aastal (6). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Euroopa jääb USAst ja Aasiast maha eelkõige teadus- ja arendustegevuse tulemuste kiirel ülekandmisel edukatesse toodetesse ja teenustesse. Seega julgustab komitee komisjoni püüdma teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni poliitikas saavutada üheaegselt nii tipptaseme kui ka kiiruse. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komiteel on heameel, et teatises tunnistatakse vajadust pöörata tähelepanu teadusuuringute ja innovatsiooni ülekandmisele elujõulisteks toodeteks ning innovatsiooniahelale. Siiski on enamik dokumendis esitatud tegevustest ja meetmetest endiselt keskendatud innovatsiooniahela sisendipoolele (näiteks kõrgharidus, andekate inimeste teadlaskarjäärid, rohkem raha avaliku sektori ning alusuuringute jaoks). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee julgustab komisjoni püüdma leida tasakaal innovatsiooniahela sisendipoolele ning väljundipoolele keskendumise vahel. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitee julgustab komisjoni rohkem stimuleerima turuletoomise innovatsiooni, näiteks:






  — | juhtivkasutaja kontseptsioonide edendamise abil; |
| --- | --- | --- |

5.5.

—

juhtivkasutaja kontseptsioonide edendamise abil;

| — | investeerides süstemaatilistesse sotsiaalse innovatsiooni uuringutesse, et osata varakult prognoosida ühiskonna huvi ja poolehoidu uute toodete ja teenuste vastu. |
| --- | --- |

—

investeerides süstemaatilistesse sotsiaalse innovatsiooni uuringutesse, et osata varakult prognoosida ühiskonna huvi ja poolehoidu uute toodete ja teenuste vastu.

6.   Teenustesektor

| 6.1. | Tööstuslikke tootmisprotsesse saab suuresti automatiseerida, nii et isegi Euroopa kõrgete tunnitasude korral saab väikese tööjõukulu ja üleilmselt konkurentsivõimeliste tootmiskuludega toota väga suuri partiisid. Teenustesektori puhul on olukord keerulisem. Ka digiteenuste ärimudeleid saab märkimisväärselt automatiseerida. Siiski ei saa automatiseerida üksikisikutele osutatavaid teenuseid, nagu juukselõikamine, massaaž jne. Neil põhjustel peaks EL püüdma oma uue teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiaga tagada tasakaalu kõrgtehnoloogilise tööstusliku tootmise ning teenustesektori vahel. |
| --- | --- |

6.1.

7.   Teadlaskarjääri raamistiku süvendamine

| 7.1. | Komitee kiidab heaks teatises esitatud meetmed noorte teadlaste tehnoloogilise ja teadusalase tipptaseme ning liikuvuse suurendamiseks, ent julgustab komisjoni tõhustama ka noorte teadlaste ja novaatorite ettevõtluses osalemise meetmeid. See hõlmaks ka teadlastele paremate karjäärivõimaluste ning kõrgemate palkade loomist, eriti karjääri algusaastatel. Samuti näib viljakas olevat ülikoolide ühendamine majandusüksustega, et tagada innovatsiooni muutmine turustatavateks toodeteks. Komitee teeb ettepaneku luua ühtne ELi teadlaste ja novaatorite register, mis sisaldaks põhilisi andmeid erialase teadustöö kohta ning aitaks ELi teadlasi ja novaatoreid tihedamalt üksteisega siduda. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Võtmepädevused ja oluline uuenduslik kultuur, uued õppe- ja õpetamistehnoloogiad, individuaalõpe. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Komitee soovib veel kord juhtida tähelepanu asjaolule, et mitte ainult ülioluline strateegiline tehnoloogia, vaid ka kõigi ELi ettevõtete töötajate põhipädevused ning uuenduslik kultuur on ELi õitsengu seisukohalt väga tähtsad. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Uue Euroopa teadusruumi tegevuskava, uue teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava ning uue „Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni pakti“ jaoks on eriti olulised järgmised elemendid: uuendusliku kultuuri ja ettevõtluskultuuri soodustamine ELi ettevõtetes nii juhtkonna kui ka kõigi töötajate hulgas, pakkudes selleks töötajatele asjakohaseid koolituskursuseid jne. |
| --- | --- |

7.2.2.

8.   Kodanike kaasamine

| 8.1. | Komitee on nõus teatises toodud seisukohaga, et „[u]ue Euroopa teadusruumi keskmes on kodanike, kohalike kogukondade ja kodanikuühiskonna kaasamine, et saavutada suurem ühiskondlik mõju ja usaldus teaduse vastu“. Komitee toetab Euroopa Komisjoni lähenemist, mis põhineb ideel, et „teadusasutused ja tööstus [peaksid] kaasama kodanikke tehnoloogiavalikutesse“. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, näiteks tarbijaorganisatsioonid ja valitsusvälised organisatsioonid, tuleks kaasata aktiivsete partneritena Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni protsessidesse ja projektidesse, eelkõige juhul, kui teadusuuringud mõjutavad inimesi või seda, mille eest nad seisavad. Nende partnerite varajane kaasamine edendab innovatsioonis osalemist, selle mõistmist, aktsepteerimist ja selle eest vastutuse võtmist ning toetab vajalikke õiglase ülemineku protsesse, eelkõige läbimurdeliste uuenduste puhul. Lisaks aitab see teadlastel mõista oma uuenduste mõju kogu ühiskonnale ja lubab neil tegeleda võimaliku negatiivse mõjuga protsessi varases etapis. Seetõttu nõuab komitee ka valdkondadevahelist lähenemisviisi teatavates uurimisvaldkondades, kus mõju avaldub mitmele uurimisvaldkonnale. Üks neist valdkondadest on jällegi tehisintellekt. Komitee on nõudnud humanitaarteaduste, õiguse, majanduse, eetika, psühholoogia jne kaasamist tehisintellekti teadusuuringutesse ja innovatsiooni, piirdumata pelgalt tehnilise elemendiga (7). |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | ELi majandus sõltub tugevalt oma kaupade ja teenuste ekspordist. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Tehnoloogiavalikute aluseks peaksid olema ELi kodanike kaupade ja teenuste eelistused, kuid arvestada tuleb ka ülejäänud maailma 7,8 miljardi inimesega. Komitee kutsub komisjoni üles iseäranis edendama teadusuuringute ja innovatsiooni osa ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Nagu üldistes märkustes täheldati, tuleb teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni tähtsust poliitikutele, meediale ja ühiskonnale paremini tutvustada. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Seega on teabevahetuse ning ELi uue teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni strateegia kontekstis tähtis töötada välja ka arukad vahendid ja strateegiad, et teavitada teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni ning nende tulemuste tähtsusest. |
| --- | --- |

8.6.

9.   Uue Euroopa teadusruumi juhtimine

| 9.1. | Komitee on nõus, et läbipaistev järelevalvesüsteem (Euroopa teadusruumi tulemustabel) on väga oluline, jälgimaks ELi tulemuslikkust ülemaailmses teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni konkurentsis. Komitee pooldab teadusruumi uut juhtimist, et kõrvaldada innovatsiooni takistavad haldus- ja regulatiivsed tõkked. |
| --- | --- |

9.1.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepanekud COVID-19 kriisi järgse ülesehituse ja taastumise kohta „EL peab juhinduma põhimõttest, et liitu tuleb vaadelda ühise saatusega ühendusena“ (ELT C 311, 18.9.2020, lk 1), punkt 5.3.1.

1

(2)  Komitee ettepanekud COVID-19 kriisi järgse ülesehituse ja taastumise kohta „EL peab juhinduma põhimõttest, et liitu tuleb vaadelda ühise saatusega ühendusena“ (ELT C 311, 18.9.2020, lk 1), punkt 6.8.

2

(3)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 101.

3

(4)  Clayton M. Christensen, „The Innovator's Dilemma – When New Technologies Cause Great Firms to Fail“ (Novaatori dilemma: kui uued tehnoloogiad põhjustavad suurte ettevõtete languse), 2016.

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepanekud COVID-19 kriisi järgse ülesehituse ja taastumise kohta „EL peab juhinduma põhimõttest, et liitu tuleb vaadelda ühise saatusega ühendusena“ (ELT C 311, 18.9.2020, lk 1), punkt 5.3.1.

5

(6)  ELT C 288, 31.8.2017, lk 1.

6

(7)  ELT C 288, 31.8.2017, lk 1.

7

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/86 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/86

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse ühenduse sordikaitse tähtaja pikendamist spargli, lillesibulate, viljapuude ja -põõsaste ning ilupuude ja -põõsaste puhul“

(COM(2020) 36 final – 2021/0019 (COD))

(2021/C 220/12)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 11.2.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 118 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 262/0/14 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 11.2.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 118 ja 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

262/0/14

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 559. istungjärgul 24.–25. märtsil 2021 (24. märtsi istungil) esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse. Poolt hääletas 262 ja erapooletuks jäi 14.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/87 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/87

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2017/2397 kolmandate riikide tunnistuste tunnustamisega seotud üleminekumeetmete osas“

(COM(2021) 71 final – 2021/0039 (COD))

(2021/C 220/13)

| Konsulteerimistaotlused | Euroopa Liidu Nõukogu, 26.2.2021
  Euroopa Parlament, 8.3.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 262/0/14 |

Konsulteerimistaotlused

Euroopa Liidu Nõukogu, 26.2.2021

Euroopa Parlament, 8.3.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

262/0/14

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 559. istungjärgul 24.–25. märtsil 2021 (24. märtsi istungil) esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse. Poolt hääletas 262 ja erapooletuks jäi 14.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/88 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/88

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks““

(COM(2020) 57 final)

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks““

(COM(2020) 641 final)

ning

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „2020. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta““

(COM(2020) 660 final)

(2021/C 220/14)

| Raportöör: | Andrej ZORKO |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Ionuț SIBIAN |

Raportöör:

Andrej ZORKO

Kaasraportöör:

Ionuț SIBIAN

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 11.11.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 243/1/10 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 11.11.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

243/1/10

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks komisjoni 2020. aastal seoses Euroopa Liidu (EL) Lääne-Balkani riikidesse laienemisega vastu võetud teatised (1) ja nõustub, et Lääne-Balkani partnerite ELi integreerimine on geostrateegiline investeering terve maailmajao rahusse, stabiilsusesse, turvalisusesse ja majanduskasvu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on nõus Zagrebi tippkohtumise järeldustega, (2) kus ELi juhid kinnitasid veel kord ELi kindlat soovi tugevdada koostööd selle piirkonnaga ning kiitsid heaks Lääne-Balkani partnerite võetud kohustuse viia põhjalikult ja otsustavalt läbi vajalikud reformid. Lääne-Balkan on Euroopa lahutamatu osa ja ELi geostrateegiline prioriteet. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on veendunud, et sotsiaalpartnerid ja teised kodanikuühiskonna organisatsioonid (3) peaksid mängima tähtsamat rolli ühiste, mitte ainult poliitiliste, vaid ka majanduslike ja sotsiaalsete väljakutsete ning probleemidega tegelemisel ning laienemisprotsessis aktiivsemalt osalema. Komisjon peaks oluliste sidusrühmade mõiste selgemalt määratlema, sest organiseeritud kodanikuühiskond on sild poliitika ning inimeste vahel ning aitab jälgida, kas aluspõhimõtteid, nagu sõnavabadus, õigusriigi põhimõte, meediavabadus, võrdne kohtlemine ja korruptsioonivastane võitlus, ka tegelikult rakendatakse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee kiidab heaks komisjoni 2020. aastal vastu võetud muudetud laienemismetoodika (4). Kuna muutmise eesmärk oli kujundada see protsess usaldusväärsemaks, prognoositavamaks ja poliitilisemaks, peaks komisjon hakkama seda Albaania ning Põhja-Makedoonia suhtes rakendama kohe, kui ELi nõukogu võtab vastu oma läbirääkimisraamistiku, ning peaks kiiresti selgitama, kuidas seda kohandatakse ka Montenegro ning Serbia jaoks, kes on juba väljendanud valmisolekut see vastu võtta. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et läbirääkimiste peatükid koondatakse teemavaldkondadesse ning iga teemavaldkonna üle alustatakse läbirääkimisi tervikuna. Idee rakendada rangeid tingimusi realistlikul viisil lihtsustab ELi kandidaatriikidel reformide teel edusammude tegemist. Komitee on iseäranis rahul ka põhiküsimuste teemavaldkonnale seatud rõhuasetusega ning asjaoluga, et selles tehtud edusammudest sõltub läbirääkimiste üldine tempo. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee tunneb heameelt komisjoni ettepanekute üle ühinemisprotsessi tugevdamiseks ning nõukogu heakskiidu üle Albaania ja Põhja-Makedooniaga liitumisläbirääkimiste alustamisele, (5) ent avaldab kahetsust asjaolu üle, et see protsess on taas kord blokeeritud, ning palub ELil tegutseda usaldusväärse partnerina ja kõrvaldada võimalikult kiiresti takistused, mille tõttu läbirääkimised ei saa alata. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee hindab viisi, kuidas komisjon tähtsustab oluliselt kõigi sidusrühmade vahel usalduse suurendamist ning tagab, et ühinemisprotsess põhineb vastastikusel usaldusel ja selgetel ühiselt võetud kohustustel, et muuta see mõlema poole jaoks taas usaldusväärseks ning maksimaalselt tulemuslikuks. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Võttes arvesse liikmesriikide raskusi jõuda laienemise suhtes üksmeelele, on komitee seisukohal, et nõukogu peaks vähemalt kõigis ELiga ühinemise vaheetappides uuesti kaaluma kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise võimalust (6). See annaks liikmesriikidele tugeva poliitilise rolli, mis on uue metodoloogia eesmärk, ent ei laseks neil protsessi selle toimumise käigus pidurdada, sest just see vähendab praegu usaldust laienemise ning poliitika ümberkorraldava mõju vastu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee on veendunud, et suurendamaks taas usaldust laienemisprotsessi vastu ja eesmärgiga tugevdada viise, kuidas EL püüab jõuda oma loomulike liitlasteni selles piirkonnas, peaks EL lubama Lääne-Balkani riikide poliitilistel juhtidel ja kodanikel osaleda – konsulteerivas rollis – Euroopa tuleviku teemalise konverentsi kontekstis toimuvates tegevustes ja aruteludes. Seda tehes toetuks EL 2000ndate aastate alguse Euroopa konvendi pretsedendile (7). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee usub kindlalt, et EL peaks investeerima ka horisontaalsete kodanikuühiskonna struktuuride arendamisse, jagades Lääne-Balkani riikide sotsiaalpartneritele ning teistele kodanikuühiskonna organisatsioonidele eksperditeadmisi, tehnilist tuge ning piirkondliku ja rahvusvahelise võrgustumise võimalusi, muu hulgas eesmärgiga tagada neile laienemisprotsessis aktiivsem roll. Lääne-Balkani poliitilise eliidi läbipaistvuse ja vastutuse kontrollimiseks peaks EL tellima piirkonna kodanikuühiskonna organisatsioonidelt regulaarseid n-ö variaruandeid demokraatia olukorra kohta (8). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonide võimekuse suurendamine ja piirkondliku koostöö hõlbustamine, samuti eksperditeadmiste vahetamine peaksid jääma ELi ja riiklike rahaliste vahendite jaotamisel prioriteetide hulka. Lisaks on sotsiaalpartnerite ning teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide vastastikune tunnustamine ja koostöö vajalik ka tegevuse tõhustamiseks piirkonnas reformide tegevuskava elluviimisest tekkivate probleemide lahendamisel ja ELi laienemisprotsessi edasiviimisel. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee tunnistab, et eesmärgiga aidata Lääne-Balkani partneritel pehmendada pandeemia lööki ning uuesti alustada ELile majanduslikult ja sotsiaalselt lähenemist, peaks EL partnereid heldelt toetama, seejuures palju enam kui vaid ELi programmidele juurdepääsu tagamise kaudu. Tõsist kaalumist väärivad näiteks idee avada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid järk-järgult Lääne-Balkani partneritele (nt taristuprojektide toetamiseks), laiendada ELi finantsstabiilsuse mehhanismide kasutust, lubada piirkonnal osaleda ühises põllumajanduspoliitikas ning võimaldada korduvrännet (9). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee kiidab heaks Euroopa rohelise kokkuleppe, (10) mis hõlmab konkreetseid eesmärke Lääne-Balkani riikide jaoks ja ka suunisdokumenti „Guidelines for the Implementation of the Green Agenda for the Western Balkans accompanying the Economic and Investment Plan for the Western Balkans“ (Suuniseid Lääne-Balkani riikidele rohelise tegevuskava rakendamiseks, mis on lisatud Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskavale) (11). Selles kutsutakse piirkonna partnereid üles töötama koos ELiga, et võtta 2030. aastaks vastu keskkonnahoidlik poliitika ja saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee soovib, et järgmistes riigiaruannetes järgitaks selget struktuuri järelevalves selle üle, kuidas Lääne-Balkani riikide valitsused kodanikuühiskonnaga tegelevad. See kontroll peaks andma aluse reageerida poliitiliste meetmetega, nii et mahajäämisel oleksid tagajärjed ja edusammudega kaasneks konkreetne kasu. Ühtlasi suurendaks see Lääne-Balkani riikide suhtes rakendatava laienemispoliitika usaldusväärsust ja ümberkorraldavat mõju. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee kutsub taas ELi institutsioone ja Lääne-Balkani riikide valitsusi üles hoolitsema sotsiaalpartnerite üldise suutlikkuse suurendamise eest, nii et samal ajal säiliks täielikult nende sõltumatus. Toimiv sotsiaaldialoog peaks olema ELi ühinemisläbirääkimiste oluline element. Komitee rõhutab, et sotsiaalpartneritega tuleks konsulteerida süstemaatilisemalt ja aegsasti kõigi asjakohaste seadusandlike ettepanekute osas ning strateegiliste dokumentide väljatöötamise kõigis etappides (12). |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee kutsub üles korraldama vahetult enne ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumisi või nende kõrvalüritustena kõrgetasemelisi kodanikuühiskonna konverentse või foorumeid, et anda kodanikuühiskonnale võimalus öelda oma sõna tippkohtumistel käsitlevatel teemadel (13). Sellised konsultatsioonid on väga olulised, et tagada läbirääkimiste protsessis edusammude objektiivne alt-üles järelevalve. Komitee võiks anda neisse üritustesse oma panuse. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komitee kordab soovitusi, mis toodi välja komitee välissuhete sektsiooni panuses 6. mail 2020 toimunud ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumisse (14) ning komitee hiljutistes arvamustes teemal „Kodanikuühiskonna panus rohelisse tegevuskavasse ja Lääne-Balkani riikide kestlikku arengusse ELiga ühinemise protsessi osana“, mis võeti vastu 18. septembril 2020 (15) (16). |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Komitee kutsub Euroopa Liidu Nõukogu praegust eesistujariiki Portugali ja eelkõige järgmist eesistujariiki Sloveeniat üles hoidma Lääne-Balkani suunas laienemise poliitika 2021. aastal ELi päevakorras tähtsal kohal. |
| --- | --- |

1.18.

2.   ELi Lääne-Balkani suunas laienemisega seotud küsimused

| 2.1. | Reaalne väljavaade ühineda ELiga on piirkonnas peamine muudatuste tegemise ajend ja stiimul – iroonilisel moel on see piirkond juba praegu geograafiline enklaav ELis, sest see on liikmesriikidega ümbritsetud – ning suurendaks seega ka meie kollektiivset turvalisust ja heaolu. See on oluline vahend, et edendada demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõiguste järgimist, mis kujutavad endast ka majandusliku integratsiooni tõukejõude ning on kesksel kohal piirkondliku leppimise ja stabiilsuse toetamisel. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Selle poliitika jätkamine ja tugevdamine on seega vältimatu, et säilitada ELi usaldatavus, edu ja mõju nii piirkonnas kui ka kaugemal – ja seda eelkõige ajal, mil on suurenenud geopoliitiline konkurents. Laienemise ELi prioriteetide loetelus madalamale positsioonile lükkamine või selle protsessi aeglustumine võib lihtsustada teiste osaliste jaoks, kes sageli ei jaga ELi demokraatiataotlusi – eelkõige Venemaa ja Hiina – Balkani riikide asjadesse sekkumist ning soojade suhete loomist seesuguste riikidega nagu Serbia, Montenegro ja Bosnia ja Hertsegoviina, nagu seda on praeguse pandeemia ajal juba näha olnud. Need välisjõud võivad takistada ELi jõupingutusi Euroopa julgeoleku tagamiseks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Praeguse aja probleemid, nagu globaliseerumine, vananevad ühiskonnad, ränne, kliimamuutused, sotsiaalne ebavõrdsus, terrorism, radikaliseerumine, organiseeritud kuritegevus, küberrünnakud ja COVID-19, tõestavad, et EL ja Lääne-Balkani piirkond ei ole sarnased mitte ainult oma huvide poolest, vaid seisavad aina enam silmitsi ka samade probleemidega. Seega on EL ja Lääne-Balkani riigid strateegilisest, poliitilisest ning majanduslikust seisukohast samas olukorras. Selle vastastikuse sõltuvuse tõttu tuleb tänapäevases keerukas ning etteaimamatus maailmas edukalt toimetulemiseks ühiselt tegutseda (17). |
| --- | --- |

2.3.

3.   ELi mõju sõltub selle usaldusväärsusest

| 3.1. | 2020. aastal läbi viidud Ipsose küsitlus (18) näitab, et avalik arvamus piirkonnas on endiselt ülekaalukalt ELi liikmeks saamise poolt (keskmiselt 82,5 %). Lääne-Balkani riikide inimesed toetavad ELiga ühinemist endiselt tõenäoliselt sellepärast, et nad näevad seda võimalusena viia oma riikides sisse väga vajalikke muutusi valitsemise kvaliteedis ja majandustulemustes. Inimesed annavad positiivse hinnangu ELi rollile riiklikus poliitikas (39,7 %) ja majandusreformides (40,3 %). Lisaks on ka võimalik, et Lääne-Balkani üldsus seostab ELi töö- ja reisimisvabadusega, aga ka rahu ning julgeolekuga. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee tunneb rahulolu enneolematu solidaarsuse üle, mida EL on COVID-19 pandeemia ajal näidanud Lääne-Balkani riikide suhtes, sealhulgas tehes neile kättesaadavaks ELi vahendid ja platvormid ning nendes osalemise, mis tavaliselt on reserveeritud üksnes ELi liikmesriikidele (nt terviseohutusekomitee, Euroopa Ravimiamet, ühishanke leping). Komitee väljendab lootust, et selline kaasamine ELi poliitikameetmetesse ja vahenditesse jätkub ka pärast pandeemiat. Teisest küljest on komitee mures selle pärast, et vajakajäämised ELi suutlikkuses varustada Lääne-Balkani riike hädavajalike COVID-19 vaktsiinidega võivad negatiivselt mõjutada ELi kuvandit piirkonna avalikkuse silmis. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Siiski ei ole 52,1 % piirkonnas küsitletud inimestest sama Ipsose küsitluse (2020) kohaselt rahul oma riigi edusammudega teel ELiga ühinemise suunas, eelkõige selle protsessi aeglase tempoga. Aina suurem hulk Lääne-Balkani riikide kodanikest arvab, et nende riigid ei ühine kunagi ELiga, ja on mures, et „EL ei taha meid“. Üle 44,9 % Bosnia ja Hertsegoviina vastanutest, 42 % Serbia vastanutest, 40,5 % Põhja-Makedoonia vastanutest ning 36,8 % Albaania vastanutest arvab, et nende riik saab ELi liikmeks alles pärast 2040. aastat või võimalik, et mitte kunagi (19). See viitab sellele, et praegune selle piirkonna rahva ulatuslik toetus ELile jääb tõenäoliselt kestma ainult nii kauaks, kui ühinemise väljavaated on usutavad. Seega on aeg, mil EL võis Lääne-Balkani partnerite euroopameelses suhtumises kindel olla, peagi lõppemas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee juhib tähelepanu asjaolule, et paljud Euroopa Parlamendi poliitiliste erakondade, ELi liikmesriikide valitsuste ning ELi institutsioonide seisukohad ei ole alati üksteisega kooskõlas ning võivad seega saata piirkonnale ebaselgeid ja segadust tekitavaid signaale. Komitee on veendunud, et liikmesriikides laienemispoliitika kujundamisel osalevate eri osaliste vahel on vaja suuremat sisemist ühtekuuluvust, et nad räägiksid sama, järjepidevat juttu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ELi institutsioonid, nagu komisjon ja Euroopa Parlament, peaksid edusammude hindamise ning Lääne-Balkani partnerite abistamiseks ja neile vastamiseks strateegiate väljatöötamise protsessis liikmesriike tõhusamalt teavitama ning nendega tihedamat koostööd tegema. Komisjon peaks arendama liikmesriikidega lähedasemaid kahepoolseid kontakte, näiteks välisministeeriumide ja riiklike partneritega laienemise arutamiseks koosolekute korraldamise teel, ning tegema tõhusamalt koostööd teiste ELi tasandi ja piirkondlike osaliste (nt Euroopa välisteenistus, nõukogu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee ja piirkondlik koostöönõukogu) ning kodanikuühiskonnaga. Euroopa Parlament peaks lisaks julgustama ka tõhusamat koostööd ELi riiklike parlamentidega ning nende vahel, et toetada nende euroopastumist (20). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee on nõus komisjoni järeldusega, (21) et rohkem tuleb keskenduda protsessi poliitilisele iseloomule ja tagada ELi liikmesriikide poolt kõrgel tasemel tugevam suunamine ning koostöö. Komitee rõhutab ka, et see tugevam poliitiline suunamine ja koostöö peavad olema konstruktiivsed ning kasulikud ja et äärmiselt tähtis on tulemuslik abistamine. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee on veendunud, et ELi toetus ning pühendumine liidu Lääne-Balkani riikides laienemise protsessile peab olema tugev ja selge. Eelkõige tuleb tagada, et elluviidud reformide tulemused esitatakse nõuetekohaselt ja et nende reformide mõju ilmneks inimeste elukvaliteedi paranemise kujul. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komisjon peaks oma kohalike esinduste ning delegatsioonide kaudu, ent ka kohalikke sidusrühmi ning sotsiaalpartnereid kaasavate algatuste kaudu tugevdama ja mitmekesistama oma ELi liikmesriikides ning Lääne-Balkani piirkonnas laienemise teemal tehtavat teavitustööd. Lääne-Balkani partnerite poolne usaldusväärne teavitamine ELi suurest toetusest ning Euroopa integratsiooni kuludest ja kasust üldisemalt sõltub ka vaba ning elujõulise meedia olemasolust piirkonnas. Seepärast peaks komisjon nõudma Lääne-Balkani partneritelt meediavabaduse nõudest kinnipidamist ja investeerima selle sektori arengusse ning jätkusuutlikusse. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Piirkonna demokraatlik konsolideerimine on vääramatult vajalik

| 4.1. | Ipsose küsitluse (2020) andmetel on inimeste rahulolematuse peamine allikas nende riigi poliitikud ja riigiasutused. Vastajad üle kogu piirkonna kahtlevad, kas nende riikide juhid on tegelikult pühendanud ELiga ühinemise tegevuskava täitmisele, ning mõistavad hukka korrumpeerunud ja mittetoimivad riigiasutused (22). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Paistab, et ei demokraatlike põhiseaduste vastuvõtmine ega ELi range demokraatlik tingimuslikkus ei ole suutnud kaotada mitteametlikke võimustruktuure, riigi kaaperdamist ja poliitilist patronaaži Lääne-Balkani riikides, vaid on neid tegelikult hoopis konsolideerinud (23). Nõrgad demokraatlikud institutsioonid ja autokraatlike riigipeade esilekerkimine Lääne-Balkani riikides võib vähendada nendes riikides õigusriigi normide järgimist, kohtuvõimu sõltumatust ning meediavabadust. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EL ei peaks tegema piirkonnas mööndusi poliitikutele, kes hoiavad selgelt kõrvale oma kohustusest tagada demokraatia. Asjaolu, et komisjoni juhtis oma 2018. aasta selle piirkonna strateegias (24) tähelepanu „riigi kaaperdamisele“, või kriitiliste hinnangute andmine eri riikide aastaaruannetes kaotab suuresti tähtsust, kui Lääne-Balkani riike külastavad ELi ametnikud või liikmesriikide poliitikud ei korda sama retoorikat (25). Kui võimumonopolide, parteiorganisatsioonide ja konkurentsi või mitteametlike tavade suhtes ei rakendata demokraatlikku õigustikku, ei järgi Lääne-Balkani poliitikud tõenäoliselt Euroopa demokraatlikke nõudeid, kui nende eiramine just võimaldab neil võimu säilitada. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ELi institutsioonide jõupingutused selleks, et parandada Lääne-Balkani riikides ühinemisprotsessi kaudu demokraatia kvaliteeti, oleksid palju edukamad, kui praeguste liikmesriikide demokraatlikke reforme arutataks ning käsitletaks koos ELiga ühineda lootvate riikidega. Lääne-Balkani ühinemislootusega riikidele paljude aastate jooksul rakendatud demokraatlik tingimuslikkus on loonud rikkalikult teadmisi ning praktilisi kogemusi selle kohta, millest on või ei ole abi siseriiklikke juhtimisreformide esilekutsumiseks. Seega võiksid Lääne-Balkani riigid anda oma panus ELi arutelusse õigusriigi põhimõtte, meediavabaduse ja kodanikuühiskonna kaitsmise kohta, näiteks Euroopa tuleviku teemalise konverentsi kontekstis (26). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EL peaks ka tunnistama, et nõukogu aina sagedamini esinev tava lubatud preemiatega viivitada, vaatamata sellele, et piirkonnas on tehtud käegakatsutavaid edusamme, demotiveerib piirkonna poliitikuid ELi reformide tegevuskava rakendamisel, millega kaasneb oht, et ka Lääne-Balkani kõige reformimeelsemad ja konsensuse põhjal tegutsevad poliitilised juhid eksivad õigelt teelt kõrvale. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Õrn sotsiaal-majanduslik olukord

| 5.1. | Komitee peab tervitatavaks ka majandus- ja investeerimiskava (27) vastuvõtmist eesmärgiga ergutada pikaajalist taastumist, hoogustada majanduskasvu ja toetada reforme, mis on vajalikud ELiga ühinemise teel edasi liikumiseks, sealhulgas Lääne-Balkani riikide ELi ühtsele turule lähemale toomiseks. Eesmärk on vallandada piirkonna kasutamata majanduspotentsiaal ning laiendada märkimisväärselt piirkonnasisest majanduskoostööd ja kaubavahetust. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee on veendunud, et kõik need komisjoni sammud on väga positiivsed ning peaksid poliitikale head hoogu andma, ent tegelikult on olukord endiselt keeruline (komisjoni viimases teatises ELi laienemispoliitika kohta ja selle iga-aastastes riigiaruannetes teatatakse ka püsivatest probleemidest) (28). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | COVID-19 pandeemia on kindlasti põhjustanud suuri šokke kaupade ja teenuste pakkumise ning nõudluse, tootmise vähenemise, töötuse ja sotsiaalsete raskuste suurenemise osas. Piirkonnas esines majandusprobleeme aga juba enne koroonaviiruse kriisi. Pärast 2008. aasta finants-, majandus- ja sotsiaalset kriisi on ELile majanduslikult ning sotsiaalselt lähenemise protsess SKPs inimese kohta mõõdetuna olnud väga aeglane või täielikult puudunud. Kuna struktuursete probleemide, näiteks avaliku või erasektori investeeringute vähesuse või kiiresti vananeva elanikkonna probleemide lahendamise teel ei ole õnnestunud majandusarengut kiirendada, vaatavad Lääne-Balkani riikide kodanikud abitult puudust täis tulevikku. Pandeemia on neid sotsiaal-majanduslikke probleeme vaid raskendanud, tekitades ohu, et Euroopa keskel tekib de facto mahajäämuse enklaav (29). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee rõhutab, et tugevam majanduslik koostöö ja piirkondadevaheline kaubandus peavad aitama luua inimväärilisi, ohutuid ja kvaliteetseid töökohti ning vähendada sotsiaalset ebavõrdsust ega tohiks põhineda ebaõiglasel konkurentsil ja sotsiaalsel dumpingul. Selles osa peaks EL pakkuma Lääne-Balkani majanduspiirkonnale ja ühendatust käsitlevale tegevuskavale rohkem rahalist ning tehnilist tuge, et julgustada piirkonnas kaubanduse liberaliseerimist ja integreerimist (30) ning vältida piirkonnas ELi välistest jõududest sõltuvuse tekkimist. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Lääne-Balkani riikidel on oluline kasutamata majanduspotentsiaal ning märkimisväärne suurema piirkonnasisese majanduskoostöö ja kaubavahetuse võimalus. Ehkki viimastel aastatel on majanduskasv, uute töökohtade loomine ja sissetuleku suurenemine mõnevõrra kiirenenud, ei ole need riigid oma majandusstruktuuride reformimise ja konkurentsivõime parandamisega veel järje peale jõudnud. Nende majanduskeskkonda iseloomustab endiselt kõrge töötuse määr, eriti noorte seas, oskuste ja nõudluse oluline mittevastavus, visalt püsiv mitteametlik majandus, ajude äravool, naiste vähene osalemine tööturul ning vähene innovatsioon (31). Komitee soovitab, et ELi liikmesuse tingimuste täitmise hindamisel tuleks kaaluda Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamise võimalikkust (32). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitee arvates on väga oluline parandada piirkonna haridus- ja koolitussüsteemi kvaliteeti ning asjakohasust – see on hädavajalik tööandjate ning haridusasutuste seoste tugevdamiseks. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Investeerimiskliima on jäänud suuresti muutumatuks. Seda iseloomustavad õigusriigi põhimõtte ebapiisav järgimine, riigiabinormide täitmise ebapiisav tagamine, sügavalt juurdunud varimajandus, ettevõtjate kehv juurdepääs rahastamisele ning nõrk piirkondlik integratsioon ja ühendatus. Jätkub riigi sekkumine majandusse. Taristut on kindlasti tarvis ajakohastada ning investeeringud tuleks suunata konkreetsetesse projektidesse ja need peaksid vastama ELiga kokku lepitud prioriteetidele. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komitee tuletab meelde, et Lääne-Balkan on väga tundlik kliimamuutuste mõju suhtes, mis kahjustab üldist tervislikku seisundit ja majandust, ning et piirkond vajab kiiret tegutsemist, et parandada oma kodanike, eelkõige laste ja noorte elukvaliteeti õiglase üleminekuga keskkonnahoidlikumale mudelile, pidades meeles põhimõtet, et kedagi ei tohiks kõrvale jätta (33). Lääne-Balkani riikides esineb seoses kliimamuutustega mitmeid muret tekitavaid trende, näiteks suur sõltuvus tahketest fossiilkütustest. Siiski on ka palju võimalusi, näiteks taastuvenergia potentsiaal ja suur bioloogiline mitmekesisus. Lääne-Balkani riikide rohelisse kokkuleppesse kaasamise olulisus ja vajalikkus ei tulene üksnes sellest, et kliimamuutused ei tunne riigi- ega füüsilisi piire, vaid ka asjaolust, et see on tähtis inimeste heaolu ja tervise seisukohast ning tagab Lääne-Balkani riikide kodanikele ELilt käegakatsutava kasu (34). |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EL peaks välja selgitama, millised on tähtsamad Lääne-Balkani partnerite majandust tagant tõukavad sektorid, sh VKEd ning põllumajandus- ja toidusektor, ning neisse investeerima. EL peaks ka tagama, et piirkonnalt nõutavad standardid ei lämmata nende sektorite arengut meetmetega, mis on praegu Lääne-Balkani riikide jaoks liiga piiravad. Selle asemel tuleb lati kõrgust reguleerida vastavalt nendes riikides tehtud edusammudele ning nii võimaldada majandusel kasvada. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Ehkki komitee kiidab heaks ELi Lääne-Balkani riikide kodanike ja ettevõtete heaks rakendatud 3,3 miljardi euro suuruse finantspaketi, tuleb siiski tagada, et see raha suunatakse nõuetekohaselt ja et investeeringutest saadav kasu jõuab vastavalt nende taga olevatele põhjustele inimesteni. Komitee leiab, et COVID-19 kriisist taastumine peaks soodustama piirkonna majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning keskkonnahoidliku poliitika elluviimist, ühtlasi peab rohepööre olema Lääne-Balkani tervikliku ja tulevikku suunatud taastekava lahutamatu osa. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Komitee usub, et sotsiaalpartnerite aktiivne osalemine, sealhulgas tänu kollektiivsete läbirääkimiste julgustamisele, ning teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide majandus-, sotsiaal- ja teiste reformide elluviimises osalemine võib anda olulise panuse majandusliku ning sotsiaalse lähenemise suurendamisse, eriti pärast COVID-19 pandeemiat. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Komisjoni nõue, et rahaliste vahendite kasutamine ja reformide elluviimine peab olema läbipaistvam, on teretulnud, ent jääb selgusetuks, kas komisjon käsitleb kodanikuühiskonda ühena olulistest sidusrühmadest. Komisjoni 2020. aasta teatises Lääne-Balkani riikide kohta ei ole kodanikuühiskonda kahjuks praktiliselt mainitudki. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Piirkondlik koostöö

| 6.1. | Komitee arvates on Lääne-Balkani riikide elatustaseme tõstmiseks väga oluline piirkondlik koostöö. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Nii Lääne-Balkani riikide tippkohtumine Poznańis 2019. aastal kui ka ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumine 2020. aasta mais Zagrebis olid piirkonna juhtide jaoks võimalus leppida kokku ambitsioonika rohe- ja digipöörde jätkamises ning arendada edasi ühendatust kõigis selle mõõtmetes: transport, energeetika, digivaldkond ja inimestevahelised suhted. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Komitee on nõus, et roheline kokkuleppe, majandus- ja investeerimiskava, jõupingutused majanduse restruktureerimiseks, investeeringud turismi ja energeetikasse ning digipööre on piirkonna arengu ja stabiilsuse jaoks äärmiselt olulised. Komitee juhib siiski tähelepanu vajadusele pakkuda kvaliteetseid ja inimväärseid töökohti, mis võimaldaksid inimestel ohutult töötada, tagaksid kõigile töötavatele inimestele majandusliku ning sotsiaalse turvalisuse ja tooksid inimestele hüvesid. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Komitee arvates tuleks erilist tähelepanu pöörata Lääne-Balkani riikide konkurentsivõimele, kaasavale majanduskasvule, elatustasemele, kestlikule arengule, ühendatusele ja digipöördele. Ettevõtlusalane võimekus ning innovatsioon on samuti äärmiselt olulised piirkondliku ja kohaliku majanduse taastumiseks. Seepärast soovitab komitee kasutada ELi ühinemiseelse abi vahendeid rohkem iduettevõtete toetamiseks, ettevõtluskoolituste saamise hõlbustamiseks ja piirkonna arukate majandusstrateegiate tugevdamiseks ning vajalikku taristusse investeerimiseks. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Keskkonnapoliitika vallas keskendub EL fossiilsete energiaallikate järk-järgult kasutusest välja jätmisele ning taastuvenergiaga asendamisele. Lääne-Balkani partnerid, eelkõige Serbia, on seevastu võtnud Hiinalt laene keskkonnamõjude hindamisi läbiviimata uute soojuselektrijaamade ehitamiseks, mis töötavad odava, ebatõhusa söe toitel (35). Selle tulemusena võistlevad Belgrad, Skopje ja Sarajevo külmadel talvekuudel, kui energiakasutus suureneb, järjekindlalt maailma kõige saastatuma linna tiitli eest (36). Võib julgelt eeldada, et kui see piirkond kaasataks ELi jõupingutustesse, sealhulgas Euroopa tuleviku teemalise konverentsi raames tehtavasse töösse roheülemineku vormimiseks, ei oleks sellised projektid mõeldavad (37). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Komiteel on hea meel, et Poznańis toimunud Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel kiideti heaks kõrghariduse kvalifikatsioonide tunnustamise deklaratsioon, millega kehtestati mudel kõrghariduse kvalifikatsioonide ning välismaal õppimise perioodide automaatselt tunnustamiseks, ent ta peab siiski vajalikuks pingutada rohkem kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise vallas edusammude tegemiseks, et muuta tööturg integreeritumaks ja pakkuda piirkonna noortele väga vajalikke võimalusi. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Komitee rõhutab ELi liikmesriikide ja Lääne-Balkani partnerite suurema koostöö ning piiriülese partnerluse edendamise tähtsust mitte ainult valitsuste tasandil, vaid ka piirkondlikul ja kohalikul ning organiseeritud kodanikuühiskonna tasandil (38). |
| --- | --- |

6.7.

7.   Kodanikuühiskonnal on ühinemis- ja seadusandlikus protsessis võtmeroll

| 7.1. | Komitee kutsub üles organiseeritud kodanikuühiskonda läbivaadatud metodoloogia kontekstis rohkem tunnustama. Ehkki komitee kiidab heaks asjaolu, et kodanikuühiskonna organisatsioonide rahastamine ei vähene juhul, kui konkreetses riigis ei tehta piisavalt edusamme, märgib ta siiski kahetsusega, et teatises ei pöörata kodanikuühiskonnale piisavalt tähelepanu, (39) eriti Lääne-Balkani spetsiifilist poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset konteksti silmas pidades, mille puhul tuleb tugevdada kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli demokraatlikes reformides. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Komitee toetab eriti uue metodoloogia teemavaldkonnapõhist lähenemist ja rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide elutähtsat rolli kõigis teemavaldkondades, tõstes iseäranis esile põhiküsimuste ning rohelise tegevuskava ja kestliku ühenduvuse teemavaldkondi. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Kodanikuühiskonda hinnatakse jätkuvalt poliitiliste kriteeriumide raames eraldi kui ühte demokraatia neljast sambast, ent hindamise sügavus varieerub riikide lõikes – nagu ka eelmistes aruannetes – ning puuduvad järjekindlad ja süstemaatilised viited suunistele ELi toetuse osutamiseks kodanikuühiskondadele kandidaatriikides aastatel 2014–2020, (40) ka juhul, kui seda kasutatakse üksikasjaliku järelevalvevahendina. Kui puuduvad strateegiline selgus, selge järelevalveraamistik ning poliitilised kohustused laienemisprotsessis osalevates riikides organiseeritud kodanikuühiskonna täiendavaks toetamiseks, ei suuda EL pakkuda poliitilist tuge, mida kodanikuühiskonna organisatsioonid hädasti vajavad, rääkimata selgetest suunistest riigivalitsustele (41). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Komitee on arvamusel, et kui kasutada tulemuspõhist lähenemist, ei saa faktilisi tulemusi määratleda ega terviklikuks lugeda ilma kodanikuühiskonna organisatsioonide suurema osaluseta ja ilma, et nad jälgiksid objektiivselt teatud poliitilisi kontekste, millega seisavad silmitsi kõik piirkonna partnerid. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Komitee toetab komisjoni ettepanekut, et ELi rahastuse rakendusmehhanismid peaksid andma selge aluse kodanikuühiskonna tegutsemisruumi kaitsmiseks ning seda varitsevatele vahetutele ohtudele reageerimiseks. Selle saavutamiseks oleks äärmiselt oluline investeerida kodanikuharidusse, rohkem võimalusi pakkuvasse keskkonda, kodanikuühiskonna taristusse ja ühistegevusse. Kodanikuühiskonna tegutsemisruumi kahanemisele saaks kodanikuühiskonna tegevuse toetamiseks tõhusalt vastata hiljuti kasutusele võetud tulemuspõhisuse põhimõtte kaudu. Selle asemel, et demokraatliku arengu teelt kõrvale kaldunud riikide rahaline toetamine lihtsalt lõpetada, tuleks need rahalised vahendid ümber jaotada kodanikuühiskonna toetuseks, et võidelda samas riigis demokraatia tagasilanguse vastu (42). |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | ELi institutsioonid saavad kasutada kohaliku tasandi kodanikuühiskonna ressursse ja paluda ELi delegatsioone piirkonnas appi Lääne-Balkani partnerite kodanike mobiliseerimiseks, andes neile võimaluse ühineda platvormidega, millel ELi kodanikud saavad Euroopa tuleviku teemalise konverentsi ajal seisukohti vahetada. Võimaldada Lääne-Balkani riikide noortel ja/või tavakodanikel osaleda Euroopa tuleviku teemalise konverentsi üleeuroopalistel kodanikele mõeldud üritustel oleks oluline investeering piirkonna sotsiaalsesse kapitali, mis suurendaks Lääne-Balkani riikides kohalikul tasandil teadlikkust ELi asjadest ning nende olulisusest vastavatele riikidele. Samuti aitaks see luua kontakte ELi ja kõnealuse piirkonna inimeste vahel ja suurendaks paremini informeeritud kodanike võimet kontrollida oma riigi poliitilist eliiti ELiga ühinemise protsessiga seotud küsimustes (43). |
| --- | --- |

7.6.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 57 final (5.2.2020) „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“; COM(2020) 641 final (6.10.2020) „Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks“; COM(2020) 660 final {SWD(2020) 350 final} – {SWD(2020) 351 final} – {SWD(2020) 352 final} – {SWD(2020) 353 final} – {SWD(2020) 354 final} – {SWD(2020) 355 final} – {SWD(2020) 356 final} (6.10.2020) „2020. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta“.

1

(2)  Zagrebi avaldus, 6. mai 2020.

2

(3)  Vastavalt komitee väljakujunenud terminoloogiale hõlmavad mõisted „kodanikuühiskond“ ja „kodanikuühiskonna organisatsioonid“ selles arvamuses sotsiaalpartnereid (st tööandjaid ning ametiühinguid) ja mistahes teisi valitsusväliseid osalejaid (vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning Euroopa integratsioon Lääne-Balkani riikides – väljakutsed ja prioriteedid“ (ELT C 262, 25.7.2018, lk 15)).

3

(4)  COM(2020) 57 final (5.2.2020).

4

(5)  Nõukogu järeldused laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta – Põhja-Makedoonia Vabariik ja Albaania Vabariik, 25.3.2020.

5

(6)  Cvijic, Srdjan, Kirchner, Marie Jelenka, Kirova, Iskra ja Nechev, Zoran (2019), „From enlargement to the unification of Europe: Why the European Union needs a Directorate General Europe for future Members and Association Countries“ (Laienemisest Euroopa ühendamiseni: miks Euroopa Liit vajab tulevaste liikmesriikide ja assotsieerunud riikide peadirektoraati), Open Society Foundations.

6

(7)  Stratulat, Corina ja Lazarevic, Milena (2020), „The Conference on the Future of Europe: Is the EU still serious about the Balkans?“ (Euroopa tuleviku teemaline konverents: kas EL suhtub Balkani riikide ühinemisse endiselt tõsiselt?), Euroopa Poliitika Keskuse aruteludokument, Brüssel: Euroopa Poliitika Keskus.

7

(8)  Stratulat et al. (2019), op. cit., lk 113.

8

et al.

op. cit.

(9)  Stratulat ja Lazarević (2019), op. cit.

9

op. cit

(10)  COM(2019) 640 final (11.12.2019) „Euroopa roheline kokkulepe“.

10

(11)  SWD(2020) 223 final {COM(2020) 641 final} (6.10.2020) „Guidelines for the Implementation of the Green Agenda for the Western Balkans accompanying the Economic and Investment Plan for the Western Balkans“ (Suuniseid Lääne-Balkani riikidele rohelise tegevuskava rakendamiseks, mis on lisatud Lääne-Balkani majandus- ja investeerimiskavale).

11

(12)  Lääne-Balkani kodanikuühiskonna foorumi lõppdeklaratsioon – 16.–17.4.2019, Tirana, Albaania.

12

(13)  Lääne-Balkani riikide majanduse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse teemalise kõrgetasemelise konverentsi järeldused – 15. mai 2018, Sofia, Bulgaaria.

13

(14)  „Komitee panus 6. mail 2020 toimunud ELi ja Lääne-Balkani tippkohtumisse“ (avaldatud 28.4.2020).

14

(15)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 114.

15

(16)  Vt ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning Euroopa integratsioon Lääne-Balkani riikides – väljakutsed ja prioriteedid“ (ELT C 262, 25.7.2018, lk 15) ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA III)“ (ELT C 110, 22.3.2019, lk 156).

16

(17)  Stratulat et al. (2019), op. cit.

17

et al.

op. cit.

(18)  2020. aasta oktoobris Euroopa Balkani Fondi poliitika nõuanderühma „Balkani riigid Euroopas“ (Balkans in Europe Policy Advisory Group (BiEPAG)) sisendiks tellitud küsitlus, mille raames viidi kuues piirkonna riigis riiklikul tasandil esinduslike valimitega, kuhu kuulus vähemalt 1 000 üle 18-aastast vastajat, läbi telefoni- ja internetipõhised intervjuud.

18

(19)  Stratulat, Corina, Kmezić, Marko, Tzifakis, Nikolaos, Bonomi, Matteo ja Nechev, Zoran (2020), „Between a rock and a hard place: Public opinion on integration in the Western Balkans“ (Kahe tule vahel: avalik arvamus Lääne-Balkani riikide integreerimise kohta), poliitika nõuanderühm „Balkani riigid Euroopas“ (Balkans in Europe Policy Advisory Group (BiEPAG)).

19

(20)  Balfour, Rosa ja Stratulat, Corina (2015) (toim.), „EU member states and enlargement towards the Balkans“ (ELi liikmesriigid ja laienemine Balkani suunas), Euroopa Poliitika Keskuse aruteludokument nr 79, Brüssel: Euroopa Poliitika Keskus, lk 234.

20

(21)  COM(2018) 65 final (6.2.2018) „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“.

21

(22)  Stratulat et al. (2020), op. cit., lk 5.

22

et al.

op. cit

(23)  Richter, Solveig ja Wunsch, Natasha (2020), „Money, power, glory: the linkages between EU conditionality and state capture in the Western Balkans“ (Raha, võim, hiilgus: ELi tingimuste ja Lääne-Balkani piirkonnas esinevate riigi kaaperdamiste vahelised seosed), Journal of European Public Policy 27(1), lk 41–62.

23

(24)  COM(2018) 65 final (6.2.2018).

24

(25)  Stratulat et al. (2020), op. cit., lk 7.

25

et al.

op. cit

(26)  Stratulat ja Lazarević (2019), op. cit.

26

op. cit

(27)  COM(2020) 641 final (6.10.2020) „Majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks“.

27

(28)  COM(2020) 660 final {SWD(2020) 350 final} – {SWD(2020) 351 final} – {SWD(2020) 352 final} – {SWD(2020) 353 final} – {SWD(2020) 354 final} – {SWD(2020) 355 final} – {SWD(2020) 356 final} (6.10.2020) „2020. aasta teatis ELi laienemispoliitika kohta“.

28

(29)  Bonomi, Matteo ja Reljić, Dušan (2017), „The EU and the Western Balkans: so near and yet so far“ (EL ja Lääne-Balkani riigid: nii lähedal, ent samas nii kaugel), Stiftung Wissenschaft und Politiki (SWP) kommentaar, SWP.

29

(30)  Stratulat et al. (2019), op. cit., lk 113, ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kodanikuühiskonna panus rohelisse tegevuskavasse ja Lääne-Balkani riikide kestlikku arengusse ELiga ühinemise protsessi osana“ (omaalgatuslik arvamus) (ELT C 429, 11.12.2020, lk 114).

30

et al.

op. cit

(31)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning Euroopa integratsioon Lääne-Balkani riikides – väljakutsed ja prioriteedid“ (ELT C 262, 25.7.2018, lk 15).

31

(32)  Idem.

32

Idem.

(33)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 114.

33

(34)  Idem.

34

Idem.

(35)  Matkovic Puljic, Vlatka; Dave Jones; Charles Moore; Lauri Myllyvirta; Rosa Gierens; Igor Kalaba; Ioana Ciuta; Pippa Gallop; ja Sonja Risteska (2019), „Chronic coal pollution EU action on the Western Balkans will improve health and economies across Europe“ (Krooniline söega saastamine: ELi Lääne-Balkani riikidele rakendatavad meetmed parandavad terves Euroopas inimeste tervist ja majanduslikku olukorda), Brüssel: Health and Environment Alliance, lk 18.

35

(36)  Vt nr European Western Balkans, „Sarajevo and Belgrade among the most polluted world capitals“ (Sarajevo ja Belgrad on maailma kõige enam saastatud pealinnade seas), 13. jaanuar 2020; Bateman, Jessica, „The young people fighting the worst smog in Europe“ (Noored võitlevad Euroopa kõige tugevama sudu vastu), BBC, 2. juuli 2020.

36

(37)  Straulat ja Lazarević (2019), op. cit.

37

op. cit

(38)  Mõnd head näidet sellest koostööst võib muu hulgas näha ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia (EUSAIR), ELi Doonau piirkonna strateegia (EUSDR), CIVINET Slo-Cro-SEE, Balkani maaelu arengu võrgustiku (BRDN), kuue Lääne-Balkani riigi investeerimisfoorumi koja (WB6 CIF) ja piirkondliku ametiühingute nõukogu „Solidarnost“ raames.

38

(39)  COM(2020) 57 final (5.2.2020) „Ühinemisprotsessi tõhustamine – Lääne-Balkani riikide usutavad väljavaated saada ELi liikmeks“.

39

(40)  „Guidelines for EU Support to Civil Society in Enlargement Countries (2014–2020)“ (Suunised ELi toetuse osutamiseks kodanikuühiskondadele kandidaatriikides aastatel 2014–2020).

40

(41)  Balkan Civil Society Development Network, „Background Analysis of the Enlargement Package 2020: Should Civil Society Be Satisfied with Just Being Acknowledged?“ (2020. aasta laienemispaketi taustaanalüüs: kas kodanikuühiskond peaks rahulduma vaid tunnustamisega?), oktoober 2020.

41

(42)  Balkan Civil Society Development Network, „Feedback on the Consultation of CSOs in the Preparation of IPA III“ (Tagasiside ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ettevalmistamisel kodanikuühiskonna organisatsioonidega konsulteerimise kohta), 22. aprill 2020.

42

(43)  Stratulat ja Lazarević (2020), op.cit., lk 7.

43

op.cit

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/98 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/98

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Keskpangale „Viivislaenude probleemi lahendamine COVID-19 pandeemia tagajärgede kontekstis““

(COM(2020) 822 final)

(2021/C 220/15)

| Raportöör: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Raportöör:

Kęstutis KUPŠYS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 10.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 246/2/11 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 24.2.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

10.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

246/2/11

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt komisjoni uue, viivislaene käsitleva tegevuskava (teatise) koostamise üle, kuid kahetseb asjaolu, et selles puuduvad sisuliselt uued ettepanekud, mis oleksid sobilikud COVID-19 tingimustes ja see tähendab, et Euroopa peab erakordsetel aegadel saama hakkama reeglitega, mis on mõeldud kasutamiseks tavapärastel aegadel. Seepärast soovitab komitee eelkõige tegeleda viivislaenude algpõhjustega, et vältida nende kuhjumist tulevikus, ning teeb samuti ettepaneku vaadata hoolikalt läbi ja kohandada ajutiselt makseviivituse määratlust, tagades Euroopa kodumajapidamistele ja ettevõtjatele „pehme maandumise“. Komitee märgib, et praeguses COVID-19 kriisis on vaja, et rahandus- ja eelarvepoliitika ning finantssektori reguleerimine oleksid kooskõlas ajaga, milles me elame. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kõige olulisem on tegelemine viivislaenude algpõhjustega. Komitee rõhutab, et kõige tõhusam viis, kuidas vältida kodumajapidamiste ja VKEde viivislaenude mahu suurenemist on järgmised: pidev konkurentsivõime parandamise suunas püüdlemine, toimepidavusele ja majanduse taastumisele keskendumine, tugevate sotsiaalkindlustussüsteemide tagamine, vaesuse, liigse võlakoormuse ja töötuse vastu võitlemine, piisava palga kindlustamine ja vastutsükliliste majanduspoliitiliste meetmete rakendamine kriisiaegadel. Nende meetmetega suudame säilitada finantsturgude stabiilsuste ja majanduslikku vastupanuvõime ning neid tugevdada, võideldes samal ajal vaesuse ja ulatusliku ebavõrdsuse vastu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee leiab, et enne COVID-19 tekkinud viivislaene tuleks käsitleda väga erinevalt COVID-19 järel tekkinud (COVID-19 põhjustatud) viivislaenudest, kuna asjaolud enne ja pärast 2020. aasta märtsi on täiesti erinevad. Seega teeb komitee ettepaneku vaadata EBA suunised makseviivituse määratluse kohta läbi hoolikalt, sihipäraselt ja rangelt ajutiselt. Samuti soovitab komitee, et EBA suunised laenude moratooriumide kohta kehtiksid nii kaua kui see on vajalik. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee leiab, et krediidiasutustele võimaldatavate leevendusmeetmetega paralleelselt peaks valitsuse abimeetmetega toetama ka laenuvõtjaid, kes on raskustesse sattunud üksnes pandeemia tõttu. Sellises olukorras kasutatavate meetmete hulka kuuluvad: laenukohustuste tasumise edasilükkamine ühe kuni kolme aasta võrra, intressitoetused, intressitoetused, võla restruktureerimine odavama krediidivormi vastu ning võimaluse korral laenude tagasimaksmise moratooriumid. Komitee toetab seda sisemist restruktureerimisprotsessi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee märgib, et vajadus kogu ELi hõlmava piiriülese viivislaenude turu järele on ülehinnatud. Seepärast on komitee mures kavatsuste pärast, millega antaks võlgade sissenõudjatele üleeuroopaline tegevusluba tegutseda ilma nõuetekohase järelevalveta nii päritoluriigis kui sihtriigis. Sellist sammu oleks võimalik õigustada ainult juhul, kui on olemas tasakaalustavad meetmed, mis aitavad kaitsta raskustes laenuvõtjaid – see tähendab ELi-ülest võlgade sissenõudjatele kehtivat tarbijakaitse standardit. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tegevuskava teine sammas on seotud ettepanekuga tagatistest tulenevate kohustuste kiirendatud kohtuvälise täitmisele pööramise kohta (AECE), mis piirdub rangelt ettevõtete laenudega ja mida kohaldatakse ainult juhul, kui laenulepingut sõlmides on pooled sõlminud varem vabatahtlikult vastavasisulise kokkuleppe. Komitee märgib, et tagatistest tulenevate kohustuste kiirendatud kohtuväline täitmisele pööramine võiks pakkuda tasakaalustatud lahendust võlgnikele, kuid nõuab, et kohtuväline täitmine ei muutuks laenulepingu puhul vaikimisi tehtavaks valikuks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub tungivalt üles mitte siduma majanduses laialt levinud viivislaenude nähtust küsimustega, mis on seotud finantsstabiilsuse säilitamisega. Pangandussektori moraalse ja tegevusliku terviklikkuse säilitamiseks tuleb neid kahte küsimust käsitleda eraldi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kutsub üles jätma võimalus viivislaenude müümiseks varahaldusettevõtjatele (mida nimetatakse ka „halbadeks pankadeks“) erandjuhtumiks ning soovitab eelistada krediidiasutuse ja laenuvõtja kahepoolseid kokkuleppeid, mille puhul peaks lahendus olema suunatud talitluspidevusele ja majanduse taastumisele. Komitee rõhutab, et igasugune ennetava rekapitaliseerimise kasutamine, kui seda rahastatakse avaliku sektori rahaga, suunab tõenäoliselt avaliku sektori vahendite kasutamise kõrvale muudest eesmärkidest, mis on sotsiaalselt ja majanduslikult kasulikumad. Komitee rõhutab ka seda, et igasuguseid ennetavaid meetmeid tuleks kasutada väga vastutustundlikul viisil, et vältida moraalseid ohte ja pankade päästmist ühiskonna kulul, kasutades selleks avaliku sektori raha. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Võttes arvesse praegust olukorda, kus potentsiaalselt elujõulistel ettevõtetel võivad tekkida makseraskused, hoolimata nende „COVID-19-eelsest“ krediidivõimelisusest, teeb komitee ettepaneku vaadata hoolikalt läbi Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) makseviivituse määratlemise suunised, mis võiksid anda COVID-19 tõttu raskustesse sattunud võlgnikele võimaluse taastuda enne, kui nende laenud loetakse viivislaenudeks. Komitee rõhutab siiski, et mis tahes sellised muudatused peavad olema rangelt ajutised, need ei tohiks mõjutada pankade krediidiriski üksikasjalikku ja täpset tuvastamist ja aruandlust ning neid tuleks teha kooskõlas põhivajadusega, milleks on pangandussektori stabiilsuse ja maksevõime tagamine. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee soovitab üldiselt, et kapitalinõuded, sealhulgas viivislaenude kaitsemehhanismi määrus, peavad jääma kindlalt kehtima. Sellega tagatakse pankade võime kanda täiel määral kahjumit ning vähendatakse tõenäosust tulevaste riiklike sekkumiste (nt ennetava rekapitaliseerimise) ja pankadele päästeabi andmiseks maksumaksja kulul. COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks tuleks siiski kaaluda ja kohaldada ajutist paindlikkust makseviivituse määratluse ja viivislaenude kaitsemehhanismi kasutuselevõtu osas. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Taustteave

| 2.1. | Euroopa Komisjoni 2020. aasta detsembris välja kuulutatud viivislaenude tegevuskava (1) eesmärk on vältida kogu Euroopa Liidus edaspidist viivislaenude kuhjumist COVID-19 kriisi tagajärjel. Laen muutub viivislaenuks, kui selle tagasimaksmine on ebatõenäoline või kui laenusaaja on makse tegemisega hilinenud 90 päeva. Euroopa Keskpanga hinnangul on pandeemia tõttu võimalik, et musta stsenaariumi korral, kui taastumine on palju nõrgem ja aeglasem, võib euroala pankade hallatavate viivislaenude summa „kasvada kuni 1,4 triljoni euroni“ (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Aasta 2017 juulikuus avalikustati tegevuskava viivislaenude vähendamiseks Euroopas (3) ja mõne järgneva aasta jooksul aitas see lahendada pankade jaoks viivislaenude kuhjumise ja see trend ümber pöörata. Sellele järgnes teatis pangandusliidu väljakujundamise (4) kohta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2018. aasta märtsikuus esitas Euroopa Komisjon seadusandliku ettepaneku, (5) et ergutada ELis viivislaenude järelturu arengut. Direktiivi eelnõu peaks aitama pankadel müüa oma viivislaenude portfellid hõlpsasti kolmandatest isikutest investoritele kõikjal ELis. Ettepanekuga kehtestatakse ka kohtuväline täitemenetlus, mida nimetatakse „tagatistest tulenevate kohustuste kiirendatud kohtuväliseks täitmisele pööramiseks“. Töö direktiivi eelnõuga on veel pooleli, kuigi neid kahte küsimust käsitletakse eraldi õigusaktides. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | COVID-19 pandeemia puhkedes reageeris komisjon kiiresti ja kehtestas meetmed, et aidata pangandussektoril toime tulla viivislaenude oodatava ja eelseisva kuhjumisega. 2020. aasta aprillis vastu võetud panganduspakett on juba andnud pangandussektorile olulist lühiajalist toetust, (6) sealhulgas eeskirjad selle kohta, kuidas pangad hindavad riski, et laenuvõtja ei ole võimeline laenu tagasi maksma, kuid samuti on kehtestatud usaldatavusnõue viivislaenude liigitamiseks ja tagasimaksete viibimise arvestuslik käsitlus. Pangad on saanud kasu ka olulistest likviidsustoetuse meetmetest (EKP pandeemia majandusmõjude ohjeldamise erakorraline varaostukava (7) ja tingimuste leevendamine sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimise tehingute jaoks, TLTRO III, märts 2020). Nüüd on aeg mõelda Euroopa ettevõtete maksevõime tasemele. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Sellega kaasnev kapitaliturgude taastepakett pakkus pangandussektorile täiendavat toetust, kõrvaldades regulatiivsed takistused viivislaenude väärtpaberistamiselt (8). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Viimastel kuudel on Euroopa pangandussektor saanud kasu regulatiivsetest leevendus- ja likviidsust toetavatest meetmetest, mille eesmärk on tagada finants- ja majandusstabiilsus ning toetada Euroopa kodumajapidamisi ja ettevõtteid. Sellest tulenevalt on pangandussektor jätkanud oma klientidele laenu andmist ja krediidituru kriisi ei ole tekkinud. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ka liikmesriigid on võtnud otsustavaid meetmeid toetuskavade kujul, et leevendada kodumajapidamisi ja ettevõtteid mõjutavaid likviidsusprobleeme. Need kavad hõlmavad tavaliselt riiklikke tagatisskeeme ja/või maksete edasilükkamist (moratooriume). Sellised meetmed on abiks ajutiste likviidsusprobleemidega laenuvõtjatele ja ennetavad viivislaenude kohest järsku suurenemist. Komisjon on vastu võtnud ka ajutise raamistiku, mis võimaldab liikmesriikidel täiel määral kasutada riigiabi eeskirjadega ette nähtud paindlikkust, et toetada majandust COVID-19 puhangu ajal. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee märgib, et komisjoni praegune tegevuskava (teatis) järgib ja kordab samu meetmeid, mis sisaldusid juba 2017. aasta kavas. Selles puuduvad sisuliselt uued ettepanekud, mis oleksid sobilikud kasutamiseks COVID-19 tingimustes ja nii peab Euroopa erakordsetel aegadel saama hakkama reeglitega, mis on mõeldud kasutamiseks tavapärastel aegadel. Komitee leiab, et enne COVID-19 tekkinud viivislaene tuleks käsitleda väga erinevalt COVID-19 järel tekkinud (COVID-19 põhjustatud) viivislaenudest, kuna asjaolud enne ja pärast 2020. aasta märtsi on täiesti erinevad. Seepärast soovitab komitee EBA makseviivituse määratluse hoolikat, sihipärast ja rangelt ajutist läbivaatamist, et vältida võlgnike automaatset kvalifitseerimist makseviivituses olevateks, leevendada praeguse määruse protsüklilist mõju ning tagada Euroopa kodumajapidamistele ja ettevõtjatele „pehme maandumine“. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pandeemia tõi kaasa nõudluse ja tarbimise vähenemise, mis tekitas VKEdes muret klientide leidmise pärast. Kuigi VKEd ei ole praegu maininud (EKP uuringutes) (9) juurdepääsu rahastamisele kui kõige pakilisemat probleemi, tuleks viivislaenudega tegelemisel võtta arvesse kõiki probleeme, millega VKEd silmitsi seisavad. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee toetab järjekindlalt (10) viivislaenude hulga vähendamist sotsiaalselt jätkusuutlikul viisil, säilitades samal ajal finantsstabiilsuse (11). COVID-19 ajal on see nüüd olulisem kui kunagi varem. Erinevalt kümne aasta tagusest, 2008–2009. aasta finantskriisist, ei ole seekordne viivislaenude oodatav kasv finantssektori või mõne muu majandussüsteemis osalejate konkreetse kategooria süü, ning samas ei ole see ka reaalmajanduse, valitsuste või Euroopa kodanike süü. Ülioluline on ELi tasandi reguleerivate asutuste ja liikmesriikide sekkumine õigete vahenditega. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kuigi komitee tunnistab, et viivislaenude jaoks järelturgude väljaarendamisel on teatavad eelised, siis komitee pooldaks siiski krediidiasutuse ja elujõuliste laenajate vahelisi kahepoolseid kokkuleppeid. Ehkki pankade bilansis olevate viivislaenude mahtu on võimalik vähendada müües neid krediidiostjatele, siis ei tähenda see, et laenuvõtja või kogu ühiskonna seisukohalt oleks viivislaenude müük optimaalne lahendus. Viivislaenude müük peaks olema lahendus, mida kaalutaks viimase võimalusena. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kõige olulisem on tegelemine viivislaenude algpõhjustega. Komitee rõhutab, et kõige tõhusam viis, kuidas vältida kodumajapidamiste ja VKEde viivislaenude mahu suurenemist on järgmised: tugevate sotsiaalkindlustussüsteemide tagamine, vaesuse, liigse võlakoormuse ja töötuse vastu võitlemine, piisava palga kindlustamine ja vastutsükliliste majanduspoliitiliste meetmete rakendamine kriisiaegadel. Samal ajal tuleks tõsta Euroopa majanduse tootlikkust ja konkurentsivõimet, keskendudes talituspidevusele ja majanduse taastumisele ning kehtestades selleks selge ja ajakohastatud õigusraamistiku, mis muudab pikaajalised investeeringud nähtavamaks. Nende meetmetega suudame säilitada ja tugevdada finantsturgude stabiilsuste ja majanduslikku vastupanuvõimet, võideldes samal ajal vaesuse ja ulatuliku ebavõrdsuse vastu. Sellest lähtuvalt soovitab komitee, et EBA krediidimoratooriumeid käsitlevad suunised jääksid kehtima nii kaua, kui see on vajalik ning soovitab, et makseviivituse määratlus vaadataks läbi hoolikalt, sihipäraselt ja rangelt ajutiselt. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee leiab, et tegevuskava peegeldab elementaarset loogikat, et tänapäeva Euroopas toimivad pangad rahavoogudel põhineva majanduse jaoks olulise infrastruktuurina ning et pangandussektori elujõulisus ja stabiilsus on terve majanduse taastumiseks vajalik eeltingimus. Nii nagu komisjon on oma vastavas pressiteates (12) öelnud: „Komisjoni tähtis prioriteet on tagada, et Euroopa kodanikud ja ettevõtted saavad oma pankadelt jätkuvalt vajalikku toetust.“ Selles kontekstis juhib komitee tähelepanu EKP otsustavale rollile pankade stabiilsuse ja krediidipakkumise kaitsmisel ning märgib, et Euroopa majandus saab kasu erakorralistest meetmetest mis stimuleerivad finantssüsteemi, tagamaks, et krediiti antakse maksejõulisele taotlejatele. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee märgib, et usaldusväärsed andmed viivislaenude kohta on osaliselt puudulikud ning COVID-19 vaktsineerimise, SARS-CoV-2 viiruse mutatsioonide (COVID-19 variantide), liikumisvabaduse piirangute ja majanduse taastumise tuleviku osas on palju ebakindlust. Komitee rõhutab andmete kvaliteedi olulisust, et nõuetekohaselt hinnata probleemi ulatust ja elujõuliste ettevõtete määratlust. Komitee kutsub seetõttu üles ettevaatlikkusele ja võtma kasutusele meetmeid, mis aitaksid Euroopa majanduse kiiresti jalule, näiteks meetmed väikeettevõtete toetamiseks ning piisavate palkade ja tugevate sotsiaalkindlustussüsteemide tagamiseks. Komitee juhib tähelepanu sellele, et pangandussektori hoiused on märkimisväärselt suurenenud, (13) mis tähendab, et liikumispiirangute kaotamisele järgnevatel kuudel on tarbijate poolseks nõudluse tekkimiseks suur potentsiaal. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Veel ei ole selge, kuidas ettevõtted ja kodumajapidamised, kes on „pandeemia tõttu [...] sattunud märkimisväärse finantssurve alla“, (14) saavad pankadelt abi saada („saavad oma pankadelt jätkuvalt vajalikku toetust“), (15) kui lahendatakse viivislaenude mahu suurenemise probleem. Kavandatavad muudatused ega pankade regulatiivsete kohustuste kergendamine ei ole hetkel sõltuvuses sellest, kas pangad annavad laene maksujõulistele VKEdele või kodumajapidamistele. Komitee leiab, et on kahetsusväärne, et kui välja arvata pangandussektor, siis nähakse komisjoni tegevuskavaga ette vähe uusi meetmeid raskustes olevate ettevõtjate abistamiseks. Välise majandusšoki taustal, mis muudab paljud töötajad ja ettevõtted laenudest veelgi rohkem sõltuvaks, peaksid toetus- ja leevendusmeetmed pankadele olema suunatud sellele, et anda rohkem laenusid maksevõimelistele VKEdele ja kodumajapidamistele. Samal ajal peaksid ametiasutused kehtestama piisavad kaitsemeetmed, et vältida vastutustundetut laenamist ja sellest tuleneva liigse võlakoormuse tekkimist. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee soovitab tunnustada kodanikuühiskonda tervikuna kui finantsturu reguleerimise valdkonna sidusrühma. Mis puudutab viivislaenudega tegelemist pärast pandeemiat, siis tuleb eelkõige arvestada viivislaenude erineva mõjuga. Näiteks mõjutavad need ka töötajate kui võlgnike, võlgades olevate ettevõtete töötajate, finantssektori töötajate või maksumaksjate huve (eriti asjakohane avaliku sektori vahendite kasutamisel viivislaenude vastu võitlemisel). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee märgib, et vajadus kogu ELi hõlmava piiriülese viivislaenude turu järele on ülehinnatud, seda hoolimata asjaolust, et pangandussektor liigub kindlalt kogu ELi hõlmava pangandusliidu suunas. Äärmiselt küsitav on, kas krediidiostjate piiriülesed tehingud annavad ka majandussüsteemi jaoks üldiselt käegakatsutavat majanduslikku kasu või võidavad sellest ainult pangad, krediidiostjad ja krediidihaldajad (samas võivad viimased kindlasti kasu saada mastaabisäästust). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Sellega seoses rõhutab komitee ka tõsiasja, et riskide jaotamine ei pruugi tuua kaasa riskide vähenemist. Lausa vastupidi, 2008–2009. aasta finantsturu kriis õpetas meile, et see võib kaasa tuua riskide läbipaistmatu kuhjumise majanduses. Komitee nõuab, et kõigi finantssektori stiimulitega seotud meetmete eesmärk peaks olema vältida turuosaliste liigsete riskide võtmist. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Samal ajal rõhutab komitee, et Euroopa ettevõtted, kodumajapidamised, töötajad ja kodanikuühiskond vajavad vahendeid ja ulatuslikku tuge kriisis vastupidamiseks ning seega peaks sellised toetusmeetmed esitama EL. Selline tugi peaks olema kättesaadav kuni kolme aasta pikkuse perioodi jooksul (vastavalt Euroopa Liidu taasterahastu paketile), et toetada ettevõtteid ja laenuvõtjaid, keda enne pandeemiat peeti toimivateks ja krediidivõimelisteks. Suurenev sotsiaalmajanduslik ebakindlus mõjutab praktiliselt kogu Euroopa elanikkonda. Kui ettevõtted kogevad sunnitud sulgemist ja nõudluse vähenemist, siis kodumajapidamised seisavad silmitsi töötuse ja sissetulekute langusega. Komitee leiab, et Euroopa kodanikud ja ettevõtted vajavad hoopis teistsuguseid meetmeid ning ilmselgelt ei vajata viivislaenude raamistiku kiiret jõustamist, nii nagu komisjon on välja pakkunud. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Erimärkused

| 4.1. | Komisjon on veendunud, et esmatähtis on kokkulepe krediidihaldajate ja krediidiostjate direktiivi ettepaneku osas, mis loob põhimõtteliselt viivislaenude ühise järelturu. Komitee on mures kavatsuste pärast, millega antaks võlgade sissenõudjatele üleeuroopaline tegevusluba tegutseda ilma nõuetekohase järelevalveta nii päritoluriigis kui sihtriigis. Sellist sammu oleks võimalik õigustada ainult juhul, kui on olemas tasakaalustavad meetmed, mis aitavad kaitsta raskustes laenuvõtjaid – see tähendab üleeuroopalist võlgade sissenõudjatele kehtivat tarbijakaitse standardit. Komitee on mures ka selle pärast, et direktiivi ettepanek krediidihaldajate ja krediidiostjate kohta (16) takistaks riike kehtestamast muid või täiendavaid nõudeid krediidihaldajatele ja krediidiostjatele, isegi kui tegu on võlgnike kaitsmiseks mõeldud nõuetega. Kui tagatakse päritoluriigi ja sihtriigi poolne järelevalve, järgitakse tarbijakaitse eeskirju, EBA vahendab parimaid tavasid ning kaalutakse ühtset lähenemisviisi sellisele tegevusele, siis leiavad käsitlemist enamik siin tõstatatud küsimustest. Arvestades esitatud argumentidega, tuleb üleeuroopalise tegevusloa toimimise tagamiseks muuta laenuvõtjate kaitse eeskirju rangemaks, et vältida eespool nimetatud riske. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee märgib, et teatavatel krediidiostjatel ja võlgade sissenõudjatel on halb maine, mistõttu osasid krediidiostjaid nimetatakse raisakotkafondideks, ja rõhutab, et üleeuroopalise tegevusloa andmine võlgade sissenõudjatele ilma nende päritolu- ja sihtriikide nõuetekohase järelevalveta ning ilma kogu ELis asjakohaste parimate tavade suuniste õigeaegse ja tõhusa rakendamiseta võib viia krediidiostjate või krediidihaldajate sobimatu ärikäitumiseni, mis kahjustab raskustes laenuvõtjaid. Komitee rõhutab ka vajadust tagada, et krediidihaldajate ja krediiidiostjate direktiivi ettepanek ei takistaks riike kehtestamast krediidihaldajatele ja -ostjatele täiendavaid õiguslikke nõudeid, tagades samal ajal ülereguleerimise põhimõtte nõuetekohase järgimise. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Lisaks on teada, et mõnel krediidiostjal on probleeme seoses maksustamise vältimisega. Näiteks on mõned neist registreeritud Iirimaal heategevusorganisatsioonidena ja ei maksa peaaegu üldse makse. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles suurendama jõupingutusi tegelemisel maksustamise vältimise probleemiga. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tegevuskava teine sammas on seotud tagatistest tulenevate kohustuste kiirendatud kohtuvälise täitmisele pööramisega, mis piirdub rangelt ettevõtete laenudega ja on kohaldatav ainult juhul, kui laenulepingut sõlmides on pooled sõlminud eelnevalt vabatahtlikult vastavasisulise kokkuleppe. Komitee on teadlik, et see menetlus ei ole rakendatav kodumajapidamiste (eratarbijate) puhul ning juhib tähelepanu vajadusele saavutada tasakaal tagatistest tulenevate kohustuste kiirendatud kohtuvälise täitmisele pööramise vahendi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1023 (17) ja maksejõuetusmenetluste vahel. Komitee märgib, et tagatistest tulenevate kohustuste kiirendatud kohtuväline täitmisele pööramine võiks pakkuda võlgnikele tasakaalustatud lahendust, kuid nõuab et, kohtuvälisest täitmisest ei saaks norm, vaikimisi tehtav valik laenulepingute sõlmimisel. Tuleb tagada, et raskustes ettevõtteid ei jäetaks abita ja et nad ei kaotaks juurdepääsu tavapärasele kohtusüsteemile koos selle kontrolli- ja tasakaalusüsteemiga, mis on välja töötatud pikaaegsetele traditsioonidele tuginedes. Komitee on seisukohal, et tagatise sissenõudmisel esinevate süsteemsete viivitusprobleemidega tuleb tegeleda riikide kaupa, selleks tuleb viia läbi hästi ettevalmistatud reformid ja liikmesriigid peavad sekkuma suunatult olukordades, kus kitsaskohad püsima jäävad. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee on nõus komisjoni väitega, et „lisaks tuleks panku nii palju kui võimalik motiveerida rakendama ennetavat lähenemisviisi, st tegelema oma võlgnikega varakult ja konstruktiivselt“, kuna seeläbi välditakse elujõuliste ettevõtete kahjustamist ja tagatakse nende tegevuse järjepidevus. Komitee kutsub siiski komisjoni üles esitama konkreetseid meetmeid selle olulise eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee tervitab algatust erinevate maksejõuetusraamistike täiendavaks ühtlustamiseks kogu ELi üleselt ja märgib, et selline lähenemine on kasulik mitte ainult pangandusele, vaid kogu Euroopa ettevõtlusmaastikule. See ühtlustamine ei pea tingimata olema seotud viivislaenude küsimusega. Tuleb siiski märkida, et see meede ei aita lühiajaliselt ega aita kuigi palju pärast COVID-19 kriisi. Kindlus võlausaldajate ja võlgnike õigusi käsitlevate eeskirjade suhtes ja tagatiste väljanõudmise menetluste suurem ühtlustamine kõikides liikmesriikides vähendab riske ja annab täiendava tõuke piiriüleste investeeringute tegemiseks ja sisekaubanduseks. Komitee rõhutab, et maksejõuetusraamistike reformimisel tuleb arvestada laenuvõtjatega. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et viivislaenude järelturg ei aita mitte mingil viisil ettevõtetel õitseda, ei hoia alles töökohti ega võimalda suletud ettevõtetel uuesti tegevust alustada. Ettevõtete taasalustamiseks on väga olulised riigi rahastatavad sihipärased meetmed. Komitee usub, et laenamine majandusele, mis kannatab COVID-19 põhjustatud liikumisvabaduse piirangute tõttu enneolematu toodangu vähenemise käes, on äärmiselt oluline, samas ei tohiks selline laenamine muutuda ülemääraseks, mis ei pruugi osutuda kestlikuks lahenduseks. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komisjoni ettepanek taotleb aga ELi ülese järelturu loomist ja vähemal määral tagatistest tulenevate kohustuste kiirendatud kohtuvälise täitmisele pööramise rakendamist, mis tekitab kartuse, et viivislaenude ühtne järelturg loob võimalused kuritarvitusteks ja jätab pankade kliendid nn raisakotkafondide suhtes haavatavaks, kuna neist enamik ei ole pärit EList. Komitee soovitab suuremat läbipaistvust ja nõuetekohaseid eeskirju, et tagada tarbijate kaitse krediidihaldajate, krediidiostjate või nn raisakotkafondide kuritarvituste eest. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee soovitab, et krediidiinvestoritele ja võlgade sissenõudjatele ei tohiks anda üleeuroopalist tegevusluba, kui nad ostavad tarbijate (eraklientide) viivislaene. Võiks uurida, kas oleks parem, kui seda võimalust ei saaks kasutada ka mikroettevõtjate võlgade suhtes. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Rõhuasetus viivislaenude andmete standardimisele terves ELis on tervitatav, kuid see ei ole ülesannet arvestades piisav ja põhimõtteliselt ei ole see ka väga asjakohane. Komitee märgib ühtlasi, et ELi institutsioonid ja maksumaksjad ei peaks kandma tõhusate turgude loomise ja viivislaenude standardimise parendamise kulusid, et hõlbustada nendega kauplemist, need kulud peaks kandma turuosalised ise, kui peamised viivislaenudega kauplemisest kasusaajad. Andmete läbipaistvus on vajalik tagamiseks, et nii (pangagruppide) välise kui sisese viivislaenude sisemüügi puhul järgitaks korrektselt kõiki rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Riiklikud varahaldusettevõjad, mida komisjoni dokumendis laialdaselt reklaamitakse ja millele viidatakse ka kui „halbadele pankadele“ võivad vajada, ning tõenäoliselt ka vajavad, riigi raha. Seepärast kutsub komitee iga liikmesriiki üles viima läbi põhjaliku analüüsi avaliku sektori vahendite kasutamise kohta selliste varahaldusettevõtjate loomiseks, lähtuvalt igas liikmesriigis valitsevast olukorrast ja seejuures riigiabi eeskirju järgides. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komitee kutsub tungivalt üles mitte siduma majanduses laialt levinud viivislaenude nähtust küsimustega, mis on seotud finantsstabiilsuse säilitamisega. Pangandussektori eetilise ja tegevusliku terviklikkuse säilitamiseks tuleb neid kahte küsimust käsitleda eraldi. Komitee on seisukohal, et kuigi konkreetsete finantsasutuste probleemid võivad olla tingitud bilansis olevate viivislaenude ülemäärasest mahust, siis ei tohiks selliste mitte elujõuliste pankade päästmiseks kasutada riigi raha, rakendades varahaldusettevõtjate mudelit halbade viivislaenude nn äraandmiseks ning on seisukohal, et pankade kriisijuhtimise küsimust tuleks käsitleda tervikuna. Komitee nõuab, et viivislaenude müümine varahaldusettevõtjatele jääks erandiks ning eelistab selliste laenude käsitlemist pankade bilansis. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Ühtlasi on oluline, et komisjon väldiks riigi raha kasutamist selleks, et ikka ja jälle päästa erapankade huvisid. Panga päästmist ei tohiks mõista kui väärtust omaette, see ei ole majanduspoliitika lõppeesmärk. Pikemas perspektiivis tekitavad korduvad pankade päästmise kampaaniad, mis neelavad hiiglaslikes summades riigi raha, moraaliriski ja hävitavad panganduses sisalduvate stiimulite süsteemi toimimise. Seepärast hoiatab komitee taas igasuguse poliitika eest, mille tulemuseks on kasumi erastamine ja kahjumi sotsialiseerimine. Selle asemel tuleks panku hoopis stimuleerida, et nad tegeleks oma viivislaenude probleemidega ettevõtte siseselt ja haldaksid paremini oma laenuportfelle. Igasugune kaudne või otsene valitsuse toetus ei aita lahendada bilansiga seotud alusprobleeme. Komitee tunnustab, et on olemas ühtne kriisilahendusfond, mida rahastatakse krediidiasutuste sissemaksetest. Ühtsele kriisilahendusfondile sobiva suutlikkuse määramine hoiaks ära avaliku raha kasutamise erapankade huvide päästmiseks, lahendades seega kasumi erastamise ja kahjumi sotsialiseerimisega seotud mured. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Komitee nõuab tungivalt jõupingutuste tegemist, et viia lõpule pangandusliidu loomine, mis edendaks vastupidavat, piisavalt kapitaliseeritud ja mis kõige olulisem – isemajandavat pangandussektorit. Tuleb leida tasakaal riskide jagamise ja riskide vähendamise vahel. Tuleb vältida olulist mõju riigieelarvetele ja maksumaksjatele riikliku või ELi tasemel esineva kriisi korral. Seepärast tuleb rakendada rangeid omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõudeid ning nõuda tõhusate rahapesuvastaste meetmete rakendamist. Ühtlasi tuleb pöörata suuremat tähelepanu varipanganduse sektori reguleerimisele. Tuleb tagada, et riske ei kantaks hästi reguleeritud finantsturu osalistelt üle vähem reguleeritud finantsturu osalistele. Lisaks tuleks pöörata tähelepanu mis tahes finantstegevuse reguleerimisele, mida ei teosta reguleeritud üksus, järgides põhimõtet „samad riskid, sama tegevus, sama reguleerimine ja sama järelevalve“. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Tarbijakaitse seisukohast on varahaldusettevõtjate selge eesmärk maksimeerida kasumit ja tõhusust, müües laenu kolmandast isikust investoritele või realiseerides tagatise, ning see ei tundu olevat kooskõlas laenu võtvate kodumajapidamistele korraliku kaitse ning elujõuliste tagasimaksekavade ja minimaalse elatustaseme tagamisega. Komitee soovitab, et varahaldusettevõtjatel lisada oma tegevuspõhimõtete hulka sotsiaalse suunitlusega eesmärke. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Komitee on mures, et igasugune ennetava rekapitaliseerimise kasutamine suunab tõenäoliselt avaliku sektori raha kasutamise kõrvale eesmärkidest, mis on sotsiaalselt ja majanduslikult kasulikumad. Seega peaks ennetava rekapitaliseerimise kasutamine COVID-19 kontekstis jääma absoluutseks erandiks. Komitee rõhutab, et igasuguseid ennetavaid meetmeid tuleb kasutada väga vastutustundlikul viisil, et vältida moraaliriske ja pankade päästmist ühiskonna kulul, selleks avaliku sektori raha kasutades. Tasub märkida, et ka finantsstabiilsus on avalik hüve ning seetõttu peaksid finantsvaldkonna reguleerivad asutused ja järelevalveasutused tagama rangete usaldatavusnõuete kehtestamise, et vältida avaliku hüve st finantsstabiilsuse ohustamist. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Komitee võtab teadmiseks teatises esitatud väite, et taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu on võimalik anda toetust „reformidele, mille eesmärk on parandada maksejõuetus-, kohtu- ja haldusraamistikke ning mis on viivislaenude probleemi tõhusa lahendamise alus“. Euroopa Ülemkogu sõnul peaksid taaste- ja vastupidavusrahastu vahendid leidma kasutamist kasvupotentsiaali tõstmiseks, töökohtade loomiseks ja majandusliku ning sotsiaalse vastupidavuse suurendamiseks (18). Täiendavalt oleks vaja selgitada komisjoni kavatsusi siduda taaste- ja vastupidavusrahastu viivislaenudega ja tagada, et taaste- ja vastupidavusrahastu ei kalduks kõrvale oma algsest eesmärgist, milleks on rohe- ja digipöörde edendamine. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Vaatamata kaasseadusandjate poolt kokkulepitud taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärkidele ei ole komisjoni tegevuskava ükski meede suunatud Euroopa raskustes ettevõtetele – ei väike- või suurettevõtetele, äriühingutele ega pereettevõtetele. Lisaks märgib komitee, et komisjon ei paku kõnealuses teatises ühtegi vahendit, et tegeleda sellega, kuidas saaksid pandeemia üle elada ja vaesuse lõksu langemist vältida tarbijad, kellel on raskusi arvete tasumise ja ots otsaga toime tulemisega. Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et sihtotstarbelisi tegevuskavu vajavad ka muud aspektid, näiteks väike- ja suurettevõtted, äriühingud ja pereettevõtted, kes kannatavad pandeemia tagajärjel. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Komitee soovitab läbi vaadata järgmised konkreetsed eeskirjad: |
| --- | --- |

4.19.

| 4.19.1. | Võttes arvesse praegust olukorda, kus paljud potentsiaalselt elujõulised ettevõtted võivad sattuda makseraskustesse hoolimata sellest, et enne COVID-19 nad olid krediidivõimelised, teeb komitee ettepaneku vaadata hoolikalt läbi EBA suunised makseviivituse määratlemise kohta (nt maksetähtaja ületanud päevade arv enne seda, kui laenu loetakse viivislaenuks; nüüdispuhasväärtuse künnis, mille puhul restruktureeritud võla tagasimaksmist ei peeta tõenäoliseks jne). See võib anda asjaomastele ettevõtjatele võimaluse taastumiseks enne kui laen loetakse viivislaenuks. Komitee rõhutab siiski, et mis tahes sellised muudatused peavad olema rangelt ajutised ja seotud üksnes COVID-19 pandeemiaga, need ei tohiks mõjutada pankade krediidiriski üksikasjalikku ja täpset tuvastamist ja aruandlust ning reguleerivad asutused ja järelevalveasutused peavad tasakaalustama kõik ajutised muudatused põhivajadusega, milleks on pangandussektori stabiilsuse ja maksevõime tagamine. |
| --- | --- |

4.19.1.

| 4.19.2. | Komitee soovitab, et EBA suunised laenude moratooriumide kohta kehtiksid nii kaua kui see on vajalik. |
| --- | --- |

4.19.2.

| 4.19.3. | Arvestades asjaolu, et viivislaenud on viivislaenud olenemata makseraskuste põhjustest, ning arvestades, et on äärmiselt raske kindlaks teha, milline raskustesse sattunud laenuvõtjatest pärast pandeemia kontrolli alla saamist tõepoolest kiiresti taastub, soovitab komitee, et kapitalinõuded – sealhulgas viivislaenude kaitsemehhanismi määrus, mille eraldiste ajakavas on juba ette nähtud väga järkjärguline kapitali suurendamine – tuleks kindlalt säilitada. See võimaldab pankadel toime tulla pandeemiast või muudest teguritest tingitud kahjudega ning oleks peamine tegur tõenäosuse vähendamisel, et pankade päästmiseks on vaja riiklikku sekkumist ja panku tuleb päästa maksumaksja kulul. COVID-19 kriisi mõju leevendamiseks tuleks siiski kaaluda ja kohaldada ajutist paindlikkust makseviivituse määratluse ja viivislaenude kaitsemehhanismi kasutuselevõtu osas. Lisaks aitaks see vältida pankade poolset viivislaenude kiirmüüki. Sellega seoses võtab komitee teadmiseks ja soovitab võtta arvesse tsiviilkohtute töö seiskumist ja muid tsiviilmenetluste viivitusi kogu Euroopas. |
| --- | --- |

4.19.3.

| 4.19.4. | Nende pankade puhul, kes suudavad esitada tõendeid tugeva seose kohta reaalmajandusega (märkimisväärne osa nende varadest on seotud mittefinantsettevõtete ja kodumajapidamistega), soovitab komitee näha ette täiendava paindlikkuse võimaldamist. Teisest küljest tuleb äärmiselt hoolikalt jälgida ülemaailmseid süsteemseid finantseerimisasutusi, mis on tihedalt seotud teiste finantsturu osalistega. |
| --- | --- |

4.19.4.

| 4.20. | Komitee soovitab komisjonil pakkuda välja usaldusväärsed meetodid, millega tagada rangete eeskirjade kohaldumine laenuvõtjate kaitsmiseks ebavõrdse kohtlemise eest: |
| --- | --- |

4.20.

| 4.20.1. | Komitee leiab, et krediidiasutustele võimaldatavate leevendusmeetmetega paralleelselt tuleks abistada ka laenuvõtjaid, kes on pandeemia tõttu raskustesse sattunud. Sellises olukorras kasutatavate meetmete hulka kuuluvad: laenukohustuste tasumise edasilükkamine ühe kuni kolme aasta võrra, intressitoetused, intressitoetused, võla restruktureerimine odavama krediidivormi vastu ning võimaluse korral laenude tagasimaksmise moratooriumid. |
| --- | --- |

4.20.1.

| 4.20.2. | Mis puudutab viivislaenude sisemüüki, siis mõnel juhul võivad eriotstarbelised ettevõtjad teenida võlgade sissenõudmise käigus kliendi võlalt kasumit, kuid klient jääb endiselt võlgadesse. Komitee soovitab Euroopa Komisjonil ulatuslikumalt kaaluda reguleerimist, et tagada laenuvõtjate õiguste kaitse ja vältida nende veel suuremat võlakoormat pärast sellist tehingut. |
| --- | --- |

4.20.2.

| 4.21. | Komitee on seisukohal, et õiglase ja turvalise ettevõtluskliima säilitamiseks tuleb ette näha terviklikud meetmed, mille puhul on pööratud erilist rõhku kõige haavatavamate isikute vajaduste tagamisele. Euroopa ettevõtete konkurentsivõime põhineb esmajoones tugeval siseturul, pideval innovatsioonil ning prognoositavatel ja sotsiaalselt vastutustundlikel eeskirjadel, mis põhinevad majanduslike sidusrühmade vahelisel usaldusel. Komitee hoiatab igasuguste seadusandlike meetmete eest, mis käsitleksid viivislaene mis tahes muu kaubana. Komitee märgib, et selline samm ei parandaks usaldusel põhinevat keskkonda, vaid pigem kahjustaks seda. On ülimalt oluline, et oleks tagatud nõuetekohane tasakaal laenuvõtjate ja võlausaldajate õiguste vahel. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | COVID-19 pandeemia on kõigest üks paljudest välistest šokkidest. Tulemas on veel palju vapustusi. Poliitilised meetmed, mille eesmärk on piirata selliste ulatuslike šokkide poolt laialdase kahju tekitamist, peavad põhinema universaalsetel ja tõendatult toimivatel põhimõtetel. EL üritab säilitada oma suunitlust sotsiaalsele turumajandusele, suurendades samal ajal Euroopa konkurentsivõimet ja korrates oma lubadust mitte kedagi kõrvale jätta. Komitee nõuab tungivalt, et komisjoni tegevuskavades ja seadusandlikes algatustes kantaks hoolt nende aluspõhimõtete järgimise eest. |
| --- | --- |

4.22.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 822 final.

1

(2)  EKP nõukogu esimehe Andrea Enria kõne 1. oktoobril 2020. Viivislaenude maht 2016. aasta lõpus oli ligi 1 triljon eurot, mis moodustab 5,1 % kõigist pangalaenude. 2019. aasta andmetest lähtudes moodustaks 1,4 triljoni euro suurune viivislaenude portfell ligikaudu 12 % euroala SKPst.

2

(3)  „Tegevuskava viivislaenude vähendamiseks Euroopas“, majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu, juuli 2017. https://www.consilium.europa.eu/et/press/press-releases/2017/07/11/conclusions-non-performing-loans/.

3

(4)  COM(2017) 592 final

4

(5)  „Direktiiv krediidihaldajate, krediidiostjate ja tagatiste sissenõudmise kohta“, COM/2018/0135 final – 2018/063 (COD).

5

(6)  COM/2020/169 final.

6

(7)  https://www.ecb.europa.eu/mopo/implement/pepp/html/index.en.html.

7

(8)  COM(2020) 822 final ja COM(2020) 283 final.

8

(9)  https://www.ecb.europa.eu/stats/ecb_surveys/safe/html/ecb.safe202011~e3858add29.en.html

9

(10)  ELT C 353, 18.10.2019, lk 32.

10

(11)  Eeldatakse, et finantseerimisasutused jätkavad varade kvaliteedi halvenemise ja viivislaenude kuhjumise kindlakstegemist ja sellest teatamist kooskõlas kehtivate eeskirjadega, et säilitada selge ja täpne ülevaade pangandussektori riskidest, nagu on väljendatud EKP 4. detsembri 2020. aasta kirjas. Lisaks hoiatab EKP, et usaldatavusnõuete seisukohast on krediidiriski asjakohase juhtimise ja kaetuse tagamiseks, sealhulgas raskustes olevate võlgnike õigeaegseks tuvastamiseks ja nendega tegelemiseks, keskse tähtsusega usaldusväärne mitmeastmelisuse ja provisjoneerimispoliitika ja vastavad menetlused.

11

(12)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/ip_20_2375. Inimeste hüvanguks toimiva majanduse valdkonna asepresident Valdis Dombrovskis loodab, et strateegia „aitab Euroopal [...] taastuda, aidates pankadel kõrvaldada need laenud [viivislaenud] oma bilansist ja säilitada krediidivoogusid.“

12

(13)  Euroala mittefinantsettevõtete hoiuste kogumaht kasvas pandeemiast hoolimata 2,73 triljonilt eurolt (märts 2020) 3,12 triljonile eurole (oktoober 2020). Kodumajapidamiste osas kasvas sama näitaja vastavalt 7,85 triljonilt eurolt 8,21 triljonile eurole. (https://sdw.ecb.europa.eu/)

13

(14)  Finantsteenuste, finantsstabiilsuse ja kapitaliturgude liidu volinik Mairead McGuinness, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/ip_20_2375.

14

(15)  Ibid.

15

Ibid

(16)  Vt direktiivi ettepaneku artikkel 5, artikkel 11, eelkõige artikli 11 lõige 5 ja artikli 15 lõige 2.

16

(17)  ELT L 172, 26.6.2019, lk 18.

17

(18)  https://www.consilium.europa.eu/et/infographics/20201006-recovery-resilience-rrf/. Ühtlasi võib taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid kulutada kooskõlas Euroopa poolaasta riigipõhiste soovitustega, lisaks tuleb vähemalt 37 % vahenditest eraldada kliimameetmetele ja keskkonnasäästlikkusele ning vähemalt 20 % ELi digipöördele.

18

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/106 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/106

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus“

(COM (2020) 682 final – 2020/310 (COD))

(2021/C 220/16)

| Raportöörid: | Milena ANGELOVA ja Cinzia DEL RIO |
| --- | --- |

Raportöörid:

Milena ANGELOVA ja Cinzia DEL RIO

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 11.11.2020
  Nõukogu, 10.11.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõige 2 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 11.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 25.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 155/100/20 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 11.11.2020

Nõukogu, 10.11.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõige 2 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

11.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

25.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

155/100/20

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab kindlalt Euroopa võetud eesmärki näidata teed praeguse ebakindluse juurest edasi uue elujõu poole, luues võimalusi ja heaolu, edendades innovatsiooni, jätkusuutlikku majanduskasvu ja ausat konkurentsi (1), et stimuleerida ülespoole suunatud majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist. Komitee nõustub üldiste eesmärkidega saavutada piisav miinimumpalk ja tugevdada kollektiivläbirääkimiste süsteeme kogu ELis, muuta töötamine tasuvaks, võidelda vaesuse vastu ning tugevdada sotsiaalpartnerite ja sotsiaaldialoogi rolli kooskõlas riiklike töösuhete süsteemidega. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee märgib, et kavandatav direktiiv aitab kaasa liidu eesmärkidele edendada oma rahvaste hüvangut ja arendada kõrge konkurentsivõimega sotsiaalset turumajandust (ELi lepingu artikkel 3) ning edendada paremaid elamis- ja töötingimusi (ELi toimimise lepingu artikkel 151). Samuti käsitletakse selles ELi põhiõiguste hartas sätestatud õigusi, nagu töötajate õigus headele ja õiglastele töötingimustele (artikkel 31), ning see on kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba 6. põhimõttega. Euroopa Komisjon märgib, et see ei sisalda meetmeid, millel oleks otsene mõju palgatasemele, ning seega järgitakse täielikult ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 5 sätteid. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on nõus ettepaneku üldiste eesmärkidega ja loodab, et direktiivi ettepanek töötatakse hoolikalt välja, järgides väljakujunenud riiklikke traditsioone, õigusakte ja praktikaid ning jättes liikmesriikidele oma kohustuste täitmisel kaalutlusõiguse siseriikliku olukorraga kohandamiseks. Komitee sees esineb lahkarvamusi seoses ettepaneku õigusliku aluse mõningate elementidega. Vaatamata nendele lahkarvamustele esitab komitee oma arvamuse komisjoni ettepanekus sisalduvate teatud küsimuste suhtes. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Riigi rolli nii poliitiliste kui ka õiguslike soodsate tingimuste loomisel, toetades ja austades sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste rolli ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide jaoks – seda tunnistavad mitmed rahvusvahelised institutsioonid ning sellele viidatakse ka mitmetes komitee arvamustes. Sotsiaalpartnerid peaksid olema autonoomsed ning tööandjate organisatsioone ja ametiühinguid tuleks kaitsta mis tahes piirangute eest, mis takistavad nende õigust organiseeruda, esindada või võtta kollektiivseid meetmeid. Samal ajal kordab komitee taas, kui olulised on Euroopa ja riikliku tasandi ühiselt võetud meetmed ja suutlikkuse suurendamise programmid, mida haldavad Euroopa ja riiklikud sotsiaalpartnerid. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee toetab eesmärki suurendada kollektiivläbirääkimiste katvust kooskõlas riiklike õigusaktide ja tavadega ning austades ja järgides täielikult pädevuste jaotust ning sotsiaalpartnerite autonoomiat. Komitee toetab 70 % eesmärki ja usub, et riiklikel tegevuskavadel (artikkel 4) võiks olla oluline roll palkade ülespoole ühtlustamisel ning kõige asjakohasemate meetmete ja mehhanismide kehtestamisel palgakujunduseks ja katvuse suurendamiseks riiklikul tasandil, muu hulgas ka selleks, et kaotada sooline ja vanuseline palgaerinevus ning vähendada ebavõrdsust ja diskrimineerimist, pöörates erilist tähelepanu noortele töötajatele. Komitee soovitab, et kõik riiklikud tegevuskavad töötaksid välja sotsiaalpartnerid ja neis tuleb leppida kokku kolmepoolse protsessi käigus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee tunnistab, et riikides, kus on olemas isereguleeruv kollektiivläbirääkimiste süsteem, mis tagab õiglase ja piisava palgataseme koos teiste kokkulepitud töötingimustega, tuleks vältida riigi sekkumist, et tagada ja säilitada hästitoimiv töösuhete süsteem, mis suudab ise tagada kavandatud direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamise. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee leiab, et sotsiaalpartnerite esindavus on oluline tegur, kuna see tagab neile demokraatliku mandaadi. On olemas eri kriteeriumid, mis võiksid kujutada head tava, mida tuleks võtta arvesse tegevuskavade koostamisel vastavalt riiklikele õigusaktidele ja tavadele. Sotsiaalpartnerite esindavuse hindamisel riigi tasandil peaks arvesse võtma mitmeid keerukaid tegureid/kriteeriume, pidades silmas nende erinevust liikmesriigiti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee toetab hästi väljatöötatud palgakujundussüsteeme ja hästitoimivaid sotsiaalkaitsesüsteeme, mis pakuvad abivajajatele turvavõrke, ning muid meetmeid palgavaesuse ära hoidmiseks. Komitee märgib, et direktiivi ettepanekus sätestatakse üksnes palkade piisavuse üldpõhimõte, mis põhineb mediaan- või keskmise bruto- või netopalga mittesiduvatel hinnangulistel võrdlusväärtustel, ning ei sisalda konkreetseid meetmeid ega sätteid selle kohta, kuidas palgad riiklikul tasandil kehtestada, sest see jääb ainult liikmesriikide pädevusse. Komitee toetab siduvate näitajate kehtestamist, et juhendada liikmesriike ja sotsiaalpartnereid seadusjärgse miinimumpalga adekvaatsuse hindamisel ning asjakohaste meetmete määratlemisel ja sisseviimisel riiklikesse tegevuskavadesse. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee märgib, et direktiivi artikkel 9 sisaldab sätteid riigihangete ja allhankelepingutega seotud töötajate kohta, kutsudes liikmesriike üles kõikides riigihankeprojektides miinimumpalgast kinni pidama. Komitee kordab oma nõudmist, et riigihankelepingutes järgitaks täielikult kollektiivlepinguid ning et kaubanduslepingud peatataks juhul, kui need pole kooskõlas ILO põhikonventsioonide ja ajakohastatud konventsioonidega. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee soovitab, et liikmesriikide esitatud aruannete läbivaatamisel ja hindamisel kaasataks tööhõivekomiteesse nõuetekohaselt sotsiaalpartnerid. Selleks võiks luua eraldi alarühma, kuhu kuuluksid liikmesriikide valitsuste, riiklike ja Euroopa ametiühingute ning komisjoni poolt ametisse määratud tööandjate organisatsioonide esindajad ja eksperdid. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee nõustub üldiste eesmärkidega saavutada piisav miinimumpalk ja tugevdada kollektiivläbirääkimiste süsteeme kogu Euroopa Liidus (EL), muuta töötamine tasuvaks, võidelda vaesuse vastu ning tugevdada sotsiaalpartnerite ja sotsiaaldialoogi rolli kooskõlas riiklike töösuhete süsteemidega. Miinimumpalga taseme hea tasakaalustatus aitab stimuleerida sisenõudlust ja majanduskasvu ning arendada väga konkurentsivõimelist sotsiaalset turumajandust. Euroopa Liidu ja liikmesriikide käsutuses on mitu juhtimisvahendit, mille kaudu nad teevad oma eesmärkide saavutamiseks koostööd, nende hulka kuulub ka Euroopa poolaasta. Majandus- ja sotsiaalpoliitika rakendamiseks on väga oluline sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide täielik struktureeritud ja tõhus kaasamine kogu poolaasta protsessi Euroopa ja liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee märgib, et kavandatav direktiiv aitab kaasa liidu eesmärkidele edendada oma rahvaste hüvangut ja arendada kõrge konkurentsivõimega sotsiaalset turumajandust (ELi lepingu artikkel 3) ning edendada paremaid elamis- ja töötingimusi (ELi toimimise lepingu artikkel 151). Samuti käsitletakse selles ELi põhiõiguste hartas sätestatud õigusi, nagu töötajate õigus headele ja õiglastele töötingimustele (artikkel 31), ning see on kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba 6. põhimõttega. Euroopa Komisjon märgib, et see ei sisalda meetmeid, millel oleks otsene mõju palgatasemele, ning seega järgitakse täielikult ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 5 sätteid. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee sees esineb lahkarvamusi seoses ettepaneku õigusliku aluse elementidega (2), kuid vaatamata neile erimeelsustele esitatakse käesolevas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses komitee seisukohad komisjoni ettepaneku teatavate aspektide kohta. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee tunneb muret, et töötavate, kuid sellest hoolimata vaesuses elavate inimeste osakaal ELi kogu tööjõust kasvas 2007. aasta 8,3 %-lt 2018. aastal 9,4 %-le, mõjutades märkimisväärselt noori (28,1 % 16-24-aastastest töölistest ohustab vaesus või sotsiaalne tõrjutus), naisi ja rändaja taustaga, puuetega inimesi ja tööturul kõige ebasoodsamas olukorras olevaid inimesi. Nende rühmade puhul on tihedamini esindatud ebakindlad ja ebatüüpilised töökohad, kus palgad ja sotsiaalkaitse tase on madalamad ning see mõjutab keskpikas ja pikas perspektiivis sotsiaalsüsteemide jätkusuutlikkust. Tuleks võtta sihipäraseid meetmeid ja reforme, et tagada tõrjutud rühmade piisav kaitse vaesuse eest (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee soovitab võtta meetmeid, et vältida nõuetele mittevastavuse ohtu, sealhulgas deklareerimata töötajate arvu soovimatut kasvu, mis viiks kõlvatu konkurentsini, ning neid aspekte tuleb ettepaneku rakendamise etapis hoolikalt jälgida ja käsitleda. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Konkreetsed märkused

3.1.   Palgakujundust käsitlevate kollektiivläbirääkimiste edendamise võimalused ja tingimused

| 3.1.1. | Kavandatava direktiivi eesmärk on tagada, et ELi töötajad oleksid kaitstud piisava miinimumpalgaga, mis võimaldab inimväärset elu olenemata sellest, kus nad töötavad, ning edendada kollektiivläbirääkimisi palgakujunduse ja üldiste töötingimuste üle kõigis liikmesriikides (4). Komitee loodab, et direktiivi ettepanek töötatakse hoolikalt välja, järgides selles valdkonnas väljakujunenud riiklikke traditsioone ja jättes liikmesriikidele oma kohustuste täitmisel kaalutlusõiguse siseriikliku olukorraga kohandamiseks. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Euroopa sotsiaalpartnerid on korduvalt kutsunud institutsioone üles edendama või vajaduse korral looma sotsiaalse dialoogi ja kollektiivläbirääkimiste edendamiseks soodsaid tingimusi, mis oleksid tõhusad ja vastaksid tegelikele probleemidele. Neljapoolses avalduses (5)„Sotsiaaldialoogi uus algus“ ja nõukogu 16. juuni 2016. aasta järeldustes kutsutakse liikmesriike üles „toetama sotsiaaldialoogi toimimise ja tõhususe parandamist riiklikul tasandil, mis soodustab kollektiivläbirääkimisi ja loob sobiva raamistiku sotsiaalpartnerite läbirääkimisteks“. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Riigi rolli – nii poliitiliste kui ka õiguslike – soodsate tingimuste loomisel tunnustavad mitmed rahvusvahelised institutsioonid. „Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunnistab, et tõhusaks sotsiaaldialoogiks on vaja järgmist: esinduslikud ja õiguspärased sotsiaalpartnerid, kellel on osalemiseks vajalikud teadmised, tehniline suutlikkus ja õigeaegne juurdepääs asjakohasele teabele; poliitiline tahe ja pühendumus sotsiaaldialoogis osalemiseks; sotsiaalpartnerite autonoomia, ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste pidamise õiguse järgimine, mis on jätkuvalt töösuhete keskmes, ning õiguslik ja institutsiooniline raamistik, et toetada sotsiaaldialoogi protsesse hästi toimivate institutsioonidega“ (6). Uuringud näitavad, et neis riikides, kus kollektiivläbirääkimiste roll on kõrgelt tunnustatud ning riik seda täielikult toetab ja järgib, on madalamad tööpuuduse määrad ja suurem tootlikkus ning seal edendatakse palkade ühtlustamist (7). Samuti on oluline, et sotsiaaldialoogi protsesside tulemused annaksid töötajatele ja ettevõtjatele käegakatsutavaid tulemusi. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Euroopa ja riikliku tasandi ühiselt võetud meetmed ja suutlikkuse suurendamise programmid, mida haldavad Euroopa ja riiklikud sotsiaalpartnerid, on tõhus vahend, millega tugevdada suutlikkust sotsiaaldialoogi ning ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide kollektiivläbirääkimiste valdkonnas, kui see on vajalik (8).Komitee soovitab seatud eesmärkide parimaks saavutamiseks toetada piisavalt suutlikkuse suurendamise programme ja meetmeid ning hinnata nende tulemusi. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Komitee soovitab ettepaneku mõningate sätete ja mõistete (9) täpsemat sõnastamist, et mitte tekitada ebakindlust ega jätta Euroopa Kohtule ruumi tõlgendamiseks. Artiklite 1 ja 2 sisu ja reguleerimisala on kohaldatav kõigi liikmesriikide suhtes, sealhulgas riikide suhtes, kus on olemas isereguleeruv kollektiivläbirääkimiste süsteem. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Komitee soovitab, et kõik riiklikud tegevuskavad, mille eesmärk on võimaldada kollektiivläbirääkimiste katvuse edendamist, koostaksid sotsiaalpartnerid ja nende kavade osas lepitaks kokku kolmepoolses protsessis. Samuti tuleks nende kavade koostamisel täiel määral jälgida ILO konventsioonides sätestatud laialt tunnustatud ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste vabatahtliku iseloomu põhimõtet. Komitee hindab tasakaalustatud lähenemisviisi, mis on sätestatud ILO miinimumpalga kindlaksmääramist käsitleva konventsiooni nr 131 artiklites 1 ja 3 (10). Komitee soovitab, et direktiivi ettepaneku sätetes järgitaks ILO konventsioonide nr 87, 98 ja 154 põhimõtteid, et tagada sotsiaalpartnerite autonoomia, nende õigus värvata liikmeid ning stiimulid ja võimalused läbirääkimiste pidamiseks ning kollektiivlepingute sõlmimiseks. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Komitee toetab eesmärki suurendada kollektiivläbirääkimiste katvust kooskõlas riiklike õigusaktide ja tavadega ning austades ja järgides täielikult pädevuste jaotust ning sotsiaalpartnerite autonoomiat. Sellega seoses toetab komitee sotsiaalpartnerite suutlikkuse edendamist ja edendab nende ühistegevust, et pidada kollektiivläbirääkimisi palgakujundamise üle ning julgustada konstruktiivseid, sisukaid ja informatiivseid läbirääkimisi palkade üle (11). Artiklis 4 sätestatakse nõuded valitsuse sekkumisele raamistike ja tegevuskavade koostamisse ning komitee nõuab, et seda tehtaks kolmepoolset lähenemisviisi aluseks võttes, mis austaks sotsiaalpartnerite autonoomiat ja mille raames tehtaks nendega koostööd. Mõnes liikmesriigis otsustavad kollektiivlepingute ulatuse sotsiaalpartnerid, samas kui teistes liikmesriikides on kollektiivlepingute laiendamiseks ette nähtud mehhanismid õigusaktide või tavadega, ning neid erinevusi tuleks austada.
  Komitee toetab 70 % eesmärki ja usub, et riiklikud tegevuskavad, mis on sotsiaalpartneritega kokku lepitud ja koostöös nendega välja töötatud, võivad etendada olulist rolli palkade ülespoole ühtlustamisel ning palgakujundamise õiglaste mehhanismide loomisel riiklikul tasandil, sealhulgas soolise ja vanuselise palgalõhe kaotamisel. Samuti võimaldavad need vajaduse korral arvesse võtta riiklikke tavasid ja viia vajadusel süsteemidesse sisse parandusi. Selliseid tegevuskavasid tuleks nõuetekohaselt rakendada, hinnata, läbi vaadata ja kohandada, et laiendada kollektiivläbirääkimiste katvust keskpikas perspektiivis. Mõnes riigis on olemas kollektiivlepingute laiendamise mehhanismid ja nende eesmärk on suurendada kollektiivläbirääkimiste katvust. Laiendamismehhanismide kasutamine on siiski vaid üks võimalus kollektiivläbirääkimiste edendamiseks ja nende katvuse suurendamiseks, lisaks saab näiteks kasutada ühiseid meetmeid ja suutlikkuse suurendamist, ametühinguvaenulike meetmete vastaste meetmete kehtestamist, kaitsta ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide õigust pidada kollektiivläbirääkimisi, kehtestada kokkulepitud esindavuse kriteeriumid ja võidelda igasuguse diskrimineerimise vastu. Neid elemente ja sihipäraseid ettepanekuid tuleks riiklikes tegevuskavades ja muudes algatustes arvesse võtta. |
| --- | --- |

3.1.7.

Komitee toetab 70 % eesmärki ja usub, et riiklikud tegevuskavad, mis on sotsiaalpartneritega kokku lepitud ja koostöös nendega välja töötatud, võivad etendada olulist rolli palkade ülespoole ühtlustamisel ning palgakujundamise õiglaste mehhanismide loomisel riiklikul tasandil, sealhulgas soolise ja vanuselise palgalõhe kaotamisel. Samuti võimaldavad need vajaduse korral arvesse võtta riiklikke tavasid ja viia vajadusel süsteemidesse sisse parandusi. Selliseid tegevuskavasid tuleks nõuetekohaselt rakendada, hinnata, läbi vaadata ja kohandada, et laiendada kollektiivläbirääkimiste katvust keskpikas perspektiivis. Mõnes riigis on olemas kollektiivlepingute laiendamise mehhanismid ja nende eesmärk on suurendada kollektiivläbirääkimiste katvust. Laiendamismehhanismide kasutamine on siiski vaid üks võimalus kollektiivläbirääkimiste edendamiseks ja nende katvuse suurendamiseks, lisaks saab näiteks kasutada ühiseid meetmeid ja suutlikkuse suurendamist, ametühinguvaenulike meetmete vastaste meetmete kehtestamist, kaitsta ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide õigust pidada kollektiivläbirääkimisi, kehtestada kokkulepitud esindavuse kriteeriumid ja võidelda igasuguse diskrimineerimise vastu. Neid elemente ja sihipäraseid ettepanekuid tuleks riiklikes tegevuskavades ja muudes algatustes arvesse võtta.

| 3.1.8. | Riikides, kus on olemas isereguleeruv kollektiivläbirääkimiste süsteem, mis tagab õiglase ja piisava palgataseme koos teiste kokkulepitud töötingimustega, tuleks siiski vältida riigi sekkumist, et tagada ja säilitada hästitoimiv töösuhete süsteem, mis suudab ise tagada kavandatud direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamise. Juhul kui kollektiivläbirääkimiste katvus jääb allapoole teatavat künnist, peavad neis riikides riiklikud tegevuskavad tulema esmajoones sotsiaalpartneritelt ja olema nende poolt heaks kiidetud. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.2. | Ettepanekus nähakse ette erinev lähenemine liikmesriikidele, kus on kehtestatud seadusjärgne miinimumpalk, ja nendele, kus palgakujundus toimub kollektiivlepingu alusel. Isegi kui OECD, Eurofound ja muud institutsioonid kasutavad sellist liigitust laialdaselt akadeemilistel eesmärkidel ja teadusuuringutes, võib kahtluse alla seada selle kasutamise palgakujunduslikel eesmärkidel. Sellel on mitmeid põhjuseid, üks on see, et mõnes liikmesriigis, kus valitsuse sekkumine piirdub sotsiaalpartnerite poolt läbiräägitud lepingute ametlikuks muutmisega, ei ole miinimumpalk kohustuslik, vaid kokkuleppepõhine. |
| --- | --- |

3.2.

3.3.   Kollektiivläbirääkimised – mõisted ja katvus

| 3.3.1. | Komitee rõhutab, et kollektiivläbirääkimised on kõige tõhusam vahend piisava ja hästi kohandatud palga, sh miinimumpalga kehtestamiseks, mis on sotsiaalse turumajanduse oluline osa. Ettepaneku artikkel 3 sisaldab mõningaid direktiivi kontekstis kasutatavaid mõisteid. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Komitee leiab, et sotsiaalpartnerite esindavus on oluline tegur, kuna see tagab neile demokraatliku mandaadi. On olemas eri kriteeriumid, mis võiksid kujutada head tava, mida tuleks võtta arvesse riiklikul tasandil vastavalt riiklikele õigusaktidele ja tavadele. Sotsiaalpartnerite esindavuse hindamisel riiklikul tasandil võib arvesse võtta mitmeid keerulisi tegureid ja/või kriteeriume, pidades silmas, et need on liikmesriigiti erinevad: liikmete arv ja nende tähtsus riiklikul tasandil; suutlikkus mobiliseerida oma liikmeid ja võtta meetmeid; eri tasanditel (sektor ja/või ettevõte jne) sõlmitud kollektiivlepingute arv; ametiühingu või tööandjate valitud esindajate arv; liitumine Euroopa sotsiaalpartnerite organisatsiooniga (mida tunnustab Euroopa Komisjon); valitsusepoolne tunnustamine ja osalemine riikide ja/või sektorite kahe- ja/või kolmepoolsetes sotsiaaldialoogi struktuurides või organites jne. Komitee soovib, et mõiste „töötajate organisatsioonid“ asendataks mõistega „ametiühingud“, kuna esimene võib viia võimalike eksitavate tõlgendusteni ja avada läbirääkimised muude tunnustamata töötajate huvirühmade või isegi nn kollaste (mitte sõltumatute) ametiühingutega. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Komitee on korduvalt märkinud, et sotsiaaldialoog on Euroopa sotsiaalmudeli lahutamatu osa. Sotsiaalpartnerid peaksid olema autonoomsed ning tööandjate ja töötajate organisatsioone tuleks kaitsta mis tahes piirangute eest, mis takistavad nende õigust organiseeruda, esindada või võtta kollektiivseid meetmeid. See on võrdselt oluline nii tööandjate kui ka ametiühingute jaoks. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Direktiivi artiklis 7 on kehtestatud sätted sotsiaalpartnerite kaasamise kohta seadusjärgse miinimumpalga kindlaksmääramisse ja ajakohastamisse ja nendega konsulteerimise kohta. Viimastel aastatel on Euroopa poolaasta raames esitatud mitmeid riigipõhiseid soovitusi, et kutsuda liikmesriike üles tagama sotsiaalpartnerite piisav kaasamine sellesse protsessi. 2020–2021 aastate Euroopa poolaastate raames esitati 12 liikmesriigile riigipõhiseid soovitusi, milles osutati vajadusele suurendada sotsiaalpartnerite kaasatust (12). |
| --- | --- |

3.3.4.

4.   Piisavus

| 4.1. | Metest nähtub, et majanduskriisi ja praeguse pandeemia tulemusena on palgad üldiselt stagneerunud ja mõnes riigis on olukord viimastel aastatel isegi halvenenud. Komitee rõhutab, et piisava miinimumpalga kaitse tagamisel on oluline roll kollektiivläbirääkimistel. Riikides, kus kollektiivläbirääkimiste katvus on suur, on madalapalgaliste osakaal tavaliselt väiksem, miinimumpalk mediaanpalgaga võrreldes suurem, palkade ebavõrdsus väiksem ning palgad kõrgemad kui teistes riikides (13). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee toetab hästi väljatöötatud palgakujundussüsteeme ja hästitoimivaid sotsiaalkaitsesüsteeme, mis pakuvad abivajajatele turvavõrke, ning muid meetmeid palgavaesuse ära hoidmiseks. Komitee märgib, et direktiivi ettepanekus sätestatakse üksnes palkade piisavuse üldpõhimõte, mis põhineb mediaan- või keskmise bruto- või netopalga mittesiduvatel hinnangulistel võrdlusväärtustel, ning ei sisalda konkreetseid meetmeid ega sätteid selle kohta, kuidas palgad riiklikul tasandil kehtestada, sest see jääb ainult liikmesriikide pädevusse. Komitee toetab siduvate näitajate kehtestamist, et juhendada liikmesriike ja sotsiaalpartnereid seadusjärgse miinimumpalga adekvaatsuse hindamisel ning asjakohaste meetmete määratlemisel ja sisseviimisel riiklikesse tegevuskavadesse. Palgad on tegelikult kehtestatud siseriiklike õigusaktidega, millega nähakse ette seadusjärgne miinimumpalk, kui see on olemas, või tehakse seda kollektiivläbirääkimiste teel. Samal ajal vähendab suurema hulga inimeste vaesusest väljatoomine sotsiaalkaitsekavadega seotud riigisiseseid kulutusi. ELis kasutatakse analüüsimiseks vaesuse künniseid ja sotsiaalse tõrjutuse näitajaid ning ühiste andmete kogumist, kuid ELi tasandil ei ole praegu ühtegi kokkulepitud näitajat, mille abil saaks absoluutarvudes mõõta miinimumpalga õiglust ja piisavust, mis ettepanekus jäetakse liikmesriikidele kehtestada riiklikes kavades. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kui sotsiaalpartnerid kujundavad palku kollektiivläbirääkimiste teel, lähtuvalt riigi õigusest ja tavadest, peaksid nad arvesse võtma selliseid olulisi elemente, nagu konkurentsivõime, tootlikkus, majanduslik areng sektorite lõikes, oskuste juhtimine, uue tehnoloogia kasutuselevõtust tingitud uued tootmisprotsessid, digitaliseerimine ning erinevad ja paindlikumad töökorraldused teatavates tootmissektorites. Rõhutades vajadust palkade ülespoole ühtlustamise järele, juhib komitee tähelepanu sellele, et kõrgem palk tähendab ka tarbimise ja seega sisenõudluse kasvu, millel on positiivne majanduslik mõju, ning palgatõus toob kaasa ka suuremad sotsiaalkindlustuse ja maksusüsteemide tulud. Neid mõjusid tuleb hoolikalt analüüsida. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kavandatava direktiivi eesmärk on siiski kehtestada ELi tasandil soovituslik künnis, mis oleks aluseks seadusjärgsele miinimumpalgale riikides, kui see on olemas. Pidades meeles, et palka makstakse tehtud töö eest, võiks arvesse võtta ka muid tegureid, nagu vaesuspiir, minimaalne inimväärne elatustase ja iga riigi elukallidus. Need elemendid on peamised tegurid seadusjärgse ja kollektiivselt kokku lepitud miinimumpalga kehtestamisel ELi riikides. Selget vahet tuleks teha miinimumpalga kehtestamise ja palgatõusu vahel. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Miinimumpalga piisavuse kohta esitatud kriteeriumid, välja arvatud ostujõud, on palkade jaotuse ja arengu kriteeriumid. Need puudutavad üldisemas mõttes ebavõrdsusega seotud aspekte, mitte kõige haavatavamate töötajate kaitset. „Miinimumpalk peaks olema õiglases suhtes eri riikide sissetulekute jaotusega ja selle tase peaks olema ka reaalhindades piisav inimväärse elatustaseme võimaldamiseks, säilitades samal ajal kvaliteetseid töökohti pakkuvate ettevõtete jätkusuutlikkuse“ (14). |
| --- | --- |

4.5.

5.   Riigihanked

| 5.1. | Direktiivi artikkel 9 sisaldab sätteid riigihangete ja allhankelepingutega seotud töötajate kohta, kutsudes liikmesriike üles kõikides riigihankeprojektides miinimumpalgast kinni pidama. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2014/23/EL, (15) 2014/24/EL (16) ja 2014/25/EL (17) kohustatakse kõiki töövõtjaid järgima kohaldatavat miinimumpalka, olgu see siis seadusjärgne või kollektiivlepingutes kokku lepitud. See säte on kooskõlas ka Euroopa Liidu Kohtu mõningate otsustega, eelkõige 2015. aasta RegioPosti otsusega (kohtuasi C-115/14) (18). Liikmesriikidel on võimalus lükata tagasi riigihankelepingute pakkumised töövõtjatelt, kes ei kohustu maksma töötajatele kohalikul tasandil reguleeritud või kollektiivselt kokku lepitud töötasu miinimummäärasid, nagu on sätestatud direktiivi 2014/24/EL artiklis 70 ja lähetatud töötajate direktiivi artiklis 3 (19). Komitee on juba nõudnud, et riigihankelepingutes järgitaks täielikult kollektiivlepinguid ning et kaubanduslepingud peatataks juhul, kui need pole kooskõlas ILO põhikonventsioonide ja ajakohastatud konventsioonidega. Komitee on samuti nõudnud sanktsioone, sealhulgas riigihangetest ja riiklikust rahastusest välistama ettevõtjaid, kes ei täita kavandatud õigusakti nõuetekohase hoolsuse rakendamise kohustuse küsimuses (20). |
| --- | --- |

5.1.

6.   Järelevalve ja andmete kogumine

| 6.1. | Miinimumpalga ja kollektiivläbirääkimiste protsesside kohta on juba olemas märkimisväärne hulk andmebaase ja analüüse. Usaldusväärsete ja ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemine institutsioonidele ja sotsiaalpartneritele võiks aidata paremini hinnata ning mõista tegelikke suundumusi selles valdkonnas otsuste tegemisel. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles aitama liikmesriike koostöös sotsiaalpartneritega jätkuvalt andmete kogumist parandada ja jälgida seadusjärgsete miinimumpalga arengut (21). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Mõnes liikmesriigis on kollektiivlepingud kättesaadavad ja avaldatud ning mõnel juhul võimaldavad avalikud interneti-veebisaidid nendega tasuta tutvuda, samas kui muudes liikmesriikides kuuluvad kollektiivlepingud sotsiaalpartnerite omandusse ega ole tehtud üldsusele kättesaadavaks ning ka palgatasemeid kontrollivad sotsiaalpartnerid ja mitte ametkonnad. Ehkki komitee toetab andmete (mis võivad olla tundlikud sotsiaalpartnerite sõltumatuse ning kollektiivlepingute ja kokkulepete, andmekaitse, ausa konkurentsi ja muude valdkondade seisukohast), kättesaadavuse edasist arengut, mis on mõnevõrra delikaatne teema, on ta mures halduskoormuse võimaliku suurenemise pärast, eriti VKEde ja mittetulundusühingute puhul ning nõuab tasakaalustatust iga-aastasest üksikasjaliku teabe esitamise kohustusest lähtuva lisaväärtuse ja vajaduse vahel sellist koormust võimalikul palju vähendada – kui seda sätet rakendatakse riiklikul tasandil. Seda eelkõige seoses vajadusega anda teavet hõlmatud ja hõlmamata töötajate kohta, mis on jaotatud soo, vanuse, puude, ettevõtte suuruse ja sektori järgi. Samuti on vaja suuremat selgust seoses vajadusega esitada miinimumpalkade jaotus detsiilide kaupa riikides, kus rakendatakse kollektiivlepingute põhist lähenemisviisi. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Komitee soovitab, et liikmesriikide esitatud aruannete läbivaatamisel ja hindamisel kaasataks tööhõivekomiteesse nõuetekohaselt sotsiaalpartnerid. Selleks võiks luua eraldi alarühma, kuhu kuuluksid liikmesriikide valitsuste, riiklike ja Euroopa ametiühingute ning komisjoni poolt ametisse määratud tööandjate organisatsioonide esindajad ja eksperdid. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Komitee märgib, et direktiivi on lisatud tugevad kaitse taseme säilitamise klauslid, ning kutsub parlamenti üles tugevdama veelgi mõningaid selle valdkonna põhipunkte, eelkõige järgmisi:






  — | käesoleva direktiivi võimalikku tulevast tõlgendamist ei tohiks kasutada hästi toimivate miinimumpalkade või kollektiivlepingute süsteemide kahjustamiseks; |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

käesoleva direktiivi võimalikku tulevast tõlgendamist ei tohiks kasutada hästi toimivate miinimumpalkade või kollektiivlepingute süsteemide kahjustamiseks;

| — | ükski direktiivi säte ei tohiks kahjustada ühinemisvabadust ega sotsiaalpartnerite autonoomiat; |
| --- | --- |

—

ükski direktiivi säte ei tohiks kahjustada ühinemisvabadust ega sotsiaalpartnerite autonoomiat;

| — | Seadusega ettenähtud miinimumpalka ei kehtestata, kui see puudub, välja arvatud sotsiaalpartnerite nõusolekul; |
| --- | --- |

—

Seadusega ettenähtud miinimumpalka ei kehtestata, kui see puudub, välja arvatud sotsiaalpartnerite nõusolekul;

| — | palgakujundusmehhanismid on riigi eesõigus ning ükski Euroopa Liidu institutsioonide otsus ei tohiks olla suunatud otsesele sekkumisele palgakujundusmehhanismidesse riiklikul ja ettevõtte tasandil, mis jääb sotsiaalpartnerite eesõiguseks. |
| --- | --- |

—

palgakujundusmehhanismid on riigi eesõigus ning ükski Euroopa Liidu institutsioonide otsus ei tohiks olla suunatud otsesele sekkumisele palgakujundusmehhanismidesse riiklikul ja ettevõtte tasandil, mis jääb sotsiaalpartnerite eesõiguseks.

Samuti kutsub komitee Euroopa Parlamenti üles veelgi rõhutama, et ühtki direktiivi sätet ei tohi tõlgendada nii, et see piirab või kahjustab õigusi ja põhimõtteid, mida on asjaomastes kohaldamisvaldkondades tunnustatud liidu õiguse või rahvusvahelise õigusega ja rahvusvaheliste lepingutega, millega on ühinenud liit või liikmesriigid, sealhulgas Euroopa sotsiaalharta ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni asjakohased konventsioonid ja soovitused.

Samuti nähakse kõnealuse sättega ette, et liikmesriigid ja sotsiaalpartnerid võivad rakendada või kehtestada õiguslikke, regulatiivseid ja haldusnorme või kohaldada kollektiivlepinguid töötajate jaoks soodsamad. Komitee rõhutab ka vajadust tagada kohaldatavate kollektiivlepingute täitmine ja tõhus jõustamine, mis on oluline miinimumpalga kaitsele juurdepääsu kindlustamiseks ja ettevõtjate ebaausa konkurentsi vältimiseks.

Brüssel, 25. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  President Ursula von der Leyeni kõne olukorrast Euroopa Liidus Euroopa Parlamendi täiskogu istungil.

1

(2)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 159.

2

(3)  Küsimused ja vastused: piisav miinimumpalk.

3

(4)  Artikkel 4, COM (2020) 682 final, lk. 23.

4

(5)  Neljapoolne avaldus.

5

(6)  ELT C 10, 11.1.2021, lk 14, punkt 1.3. Vt OECD Tööstrateegia; Eurofoundi uuring „Capacity building: towards effective social dialogue“, 2019; ILO 2013. ja 2018. aasta resolutsioonid „Recurrent Discussion on Social Dialogue“.

6

(7)  The role of collective bargaining systems for labour market performance.

7

(8)  Euroopa sotsiaalpartnerid teatasid hiljuti ühiselt, et suutlikkuse suurendamise valdkonnas on vaja teha täiendavat tööd. Nad märkisid oma ühisprogrammis 2019–2021: „Suutlikkuse suurendamise meetmed jäävad Euroopa sotsiaalpartnerite jaoks prioriteediks. Nad tunnistavad, et Euroopa sotsiaaldialoogi positiivse mõju tagamiseks on vaja palju teha, et tugevdada ja toetada sotsiaaldialoogi kõigil tasanditel.“ Vt ka ELT C 10, 11.1.2021, lk 14, punktid 3.23 ja 3.24.

8

(9)  Eelkõige mis puudutab sotsiaalpartnerite pädevuste austamist.

9

(10)  Selle on ratifitseerinud kümme liikmesriiki, kellel kõigil on seadusjärgne miinimumpalga süsteem.

10

(11)  OECD 2018. aasta tööstrateegia, lk 143 „Achieving higher convergence“.

11

(12)  Vt ELT C 10, 11.1.2021, lk 14, punkt 6.13 ja „Ülevaade 2020.–2021. aasta riigipõhistest soovitustest sotsiaalvaldkonnas“.

12

(13)  AMECO Online.

13

(14)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 159, punkt 1.5.

14

(15)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 1.

15

(16)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

16

(17)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

17

(18)  Kohtuasi C-115/14.

18

(19)  Viide ILO konventsioonile 94 ning ELT C 429, 11.12.2020, lk. 197 ja ELT C 429, 11.12.2020, lk 136.

19

(20)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 197, punkt 6.4 ja ELT C 429, 11.12.2020, lk 136, punkt 4.10.

20

(21)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 159, punkt 6.4.1.

21

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmine vastuarvamus, mis kogus hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest (kodukorra artikli 43 lõige 2).

1.   Järeldused

| 1.1. | Oma hiljutises arvamuses SOC/632 „Inimväärne miinimumpalk kogu Euroopas“ tunnistas komitee, et õiguslik olukord seoses miinimumpalka käsitleva ELi algatusega on väga keeruline. ELi toimimise lepingu artikli 151 ja artikli 153 lõike 1 punkti b alusel võib EL võtta vastu õigusakte töötingimuste kohta. Lepingu kohaselt ei kohaldata artikli 153 sätteid tasustamise suhtes. Teisalt on ELi kohtupraktikas ja kehtivates direktiivides töötasu küsimust käsitletud väga olulise töötingimusena. Arvamused selles küsimuses on selgelt lahknevad ning komitee märgib, et komisjon peab võtma tasakaalustatud ja ettevaatliku lähenemisviisi (1), samas kostub üha enam hääli, mis kutsuvad Euroopa Komisjoni üles kasutama direktiivi asemel nõukogu soovitust (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee märkis ka seda (3), et on oluline, et kõik ELi meetmed põhineksid liikmesriikide olukorra ja tundlike teemade täpsel analüüsil ja mõistmisel ning neis võetaks täielikult arvesse sotsiaalpartnerite rolli ja autonoomiat ning erinevaid töösuhete mudeleid. Sama hädavajalik on, et iga ELi algatus kaitseks nende liikmesriikide mudeleid, kus sotsiaalpartnerid ei pea seadusjärgset miinimumpalka vajalikuks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Allpool toob komitee esile põhjused, miks komisjoni ettepanek (4) piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus ei järgi tasakaalustatud ja ettevaatlikku lähenemisviisi ning miks ei saa seda pidada täpsel analüüsil põhinevaks ning miks see ei austa täiel määral sotsiaalpartnerite autonoomiat ja erinevaid töösuhete mudeleid, nagu komitee on seda nõudnud. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Palk, sealhulgas miinimumpalk, on Euroopa Liidu sotsiaalse turumajanduse mudeli tähtis aspekt. Inimväärse miinimumpalga tagamine kõigis liikmesriikides aitaks saavutada mitmeid ELi eesmärke, sealhulgas palkade ülespoole suunatud lähenemine, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse parandamine, soolise palgalõhe kaotamine, elu- ja töötingimuste üldine parandamine ning võrdsete tingimuste tagamine ühtsel turul. Palk kajastab tasu tehtud töö eest ja on üks teguritest, mis tagab ettevõtjate ja töötajate vastastikuse kasu. Palk on seotud riigi, piirkonna või valdkonna majandusliku olukorraga. Muutused võivad mõjutada tööhõivet, konkurentsivõimet ja makromajanduslikku nõudlust (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komitee meenutab, mida ta on oma varasemates töödes (6) maininud seoses miinimumpalkade teemaga – komitee sees ollakse erinevatel arvamustel. Mõned komitee liikmed toetavad seisukohta, et kõigile ELi töötajatele peaks olema tagatud õiglane miinimumpalk, mis võimaldab inimväärset elatustaset, olenemata nende töökohast. Teised komitee liikmed on seisukohal, et miinimumpalga kehtestamine kuulub riigi pädevusse, võttes arvesse konkreetse riikliku süsteemi eripära. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee on juba varem teatanud (7) oma veendumusest, et liikmesriikides on vaja teha suuremaid jõupingutusi töötasude lähenemiseks ja miinimumpalga kehtestamiseks, rõhutades samal ajal, et riiklike sotsiaalpartnerite pädevust ja autonoomiat palgakujunduse protsessis tuleb täielikult austada kooskõlas riiklike tavadega (8). Nende jõupingutuste eesmärk peaks olema samuti kollektiivläbirääkimiste tugevdamine, mis aitaks ka kaasa õiglasema töötasu saavutamisele üldiselt. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee rõhutab, et miinimumpalga tase on oluline majanduspoliitiline vahend, mis peab jääma otsustamiseks liikmesriikide tasandil, et saaks võtta paindlikult arvesse riikide poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset arengut. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nagu komisjon märkis kavandatud meetmeid selgitavas märgukirjas, saavutatakse liikmesriikides, kus kollektiivläbirääkimiste katvus on suur, teistega võrreldes paremaid tulemusi kõrgemate palkade vallas ja seal väheneb madalapalgaliste töötajate arv. Komitee leiab, et selliste kollektiivläbirääkimiste mudelite edu võib seletada asjaoluga, et riik ei osale kollektiivlepingute kriteeriumide kehtestamises ega nende jõustamises ning et mõlema puhul on täielik vastutus ja autonoomia sotsiaalpartneritel. |
| --- | --- |

2.5.

COVIDi pandeemia

| 2.6. | Komitee märkis juba oma arvamuses SOC/632, et COVID-19 pandeemia on Euroopale rängalt mõjunud. Euroopa Liit ja selle liikmesriigid seisavad endiselt silmitsi ajaloolise ulatusega majanduslangusega, millel on tõsised tagajärjed inimestele ja ettevõtetele (9). Sellest ajast alates on olukord pigem halvenenud kui paranenud. Ettevõtete investeeringud on endiselt väikesed. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Me ei ole veel näinud COVIDi kriisi täielikku mõju tööhõivele, kuid on selge, et praegune kriis eeldatavasti suurendab järgmisel aastal töötust märkimisväärselt. COVIDi kriis on nõrgendanud paljude VKEde finantsolukorda, mis muudab nad suuremate kulude suhtes haavatavamaks. Sarnane olukord valitseb kogu Euroopas. |
| --- | --- |

2.7.

Mõju tööhõivele

| 2.8. | Komitee on juba maininud, et muret teeb ka see (10), et Euroopa seadusjärgse miinimumpalga poliitika võib negatiivselt mõjutada tööhõivet (11), eriti noorte ja madala kvalifikatsiooniga töötajate puhul, ning süvendada eeskirjade eiramist, nii et paljud madalapalgalised töötajad võivad valida mitteametliku töö (12). Deklareerimata töö toob kaasa ebaausa konkurentsi, nõrgestab sotsiaal- ja maksusüsteeme ning eirab töötajate õigusi, sealhulgas õigust inimväärsetele töötingimustele ja miinimumpalgale. Komitee avaldab kahetsust, et Euroopa Komisjon ei ole koostanud täielikku hinnangut oma ettepaneku mõju kohta tööhõivele ja majandusele tervikuna. Miinimumpalka käsitlev direktiiv on eriti kahjulik praegu, mil meie majandus ja ühiskond seisab silmitsi COVID-19 põhjustatud enneolematu katsumusega. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Märkused komisjoni ettepaneku kohta

3.1.   
  Õiguslik alus

| 3.1.1. | Komisjoni ettepaneku (13) kohaselt põhineb kavandatav direktiiv Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõike 1 punktil b. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komitee märgib, et ELi toimimise lepingu artikli 153 lõikes 5 välistatakse tasustamine, ühinemisõigus, streigiõigus ja töösuluõigus sõnaselgelt ELi seadusandlikust pädevusest sotsiaalpoliitika valdkonnas. Seega kuuluvad need teemad täielikult liikmesriikide pädevusse. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Komitees ollakse eriarvamusel selle suhtes, kas artikli 153 kohaselt võetav mis tahes meede, eriti direktiiv, saab üldse õiguspärane olla (14). Komitee on juba öelnud (15), et üks peamisi mureküsimusi on see, et ELil puudub pädevus võtta töötasu, sealhulgas palgatasemeid, käsitlevaid meetmeid ning et selline tegevus võib kahjustada sotsiaalpartnerite autonoomiat ja õõnestada kollektiivläbirääkimiste süsteeme, eelkõige liikmesriikides, kus miinimumpalk on kehtestatud kollektiivlepingutega. Lisaks valitsevad isegi komitees endas eriarvamused ELi meetmete lisaväärtuse suhtes. Kuigi enamik komitee liikmeid leiab, et selline tegevus võiks anda lisaväärtust, ei ole teised sellega nõus. Võttes arvesse tõsiasja, et miinimumpalga kehtestamine kuulub liikmesriikide pädevusse, peaks EL olema igas olukorras ettevaatlik oma seadusandlike volituste kasutamisega seadusandlikes algatustes, et pidada täiel määral kinni subsidiaarsuse põhimõtetest. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Mis puudutab õiguslikku alust, siis viidatakse ettepaneku teistes sätetes kollektiivsetele õigustele, näiteks kollektiivlepingute toetamisele erinevatel viisidel (artikkel 4). Komitee tõstab esile, et ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 1 punktis f on sätestatud konkreetne õiguslik alus, mis hõlmab töötajate ja tööandjate huvide esindatust ja kollektiivset kaitset, sealhulgas ühine otsusetegemine, kui lõikest 5 ei tulene teisiti. EL on pädev selle alusel õigusakte vastu võtma üksnes ühehäälselt. Komitee on seisukohal, et kollektiivläbirääkimiste toetamist käsitlevate sätete puhul oleks tulnud kasutada seda artiklit. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Lähtudes eespool nimetatud mureküsimustest, mida süvendab veelgi asjaolu, et paljudel juhtudel ei ole ettepaneku pealkirjas, mõne artikli pealkirjas ning nende tekstis ja preambulis kasutatud sõnastus koskõlas ettepaneku tegeliku kohaldamisalaga, peaks komisjon kaaluma direktiivi asemel soovituse avaldamist. See annaks liikmesriikidele paindlikkuse, mida neil on väga vaja ettepaneku eesmärkide saavutamiseks, austades samal ajal liikmesriikide palgakujundussüsteeme ja sotsiaalpartnerite sõltumatust. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   
  Reguleerimisese ja kohaldamisala

| 3.2.1. | Artiklis 1 on sätestatud, et töötajatel peab olema juurdepääs miinimumpalga kaitsele kas seaduse või kollektiivlepingu alusel. Artikli 2 kohaselt kohaldataks direktiivi töötajate suhtes, kellel on liikmesriigis kehtiva õiguse, kollektiivlepingu või tava kohaselt määratletud tööleping või -suhe. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Ükski liikmesriik ega ükski töötaja ei ole direktiivi kohaldamisalast välja jäetud. Mõnes riigis, mis sõltub eranditult kollektiivläbirääkimistest ja kus kõik töötajad ei ole miinimumpalgaga kaetud ja seega ei ole neile tagatud juurdepääs miinimumpalga kaitsele, tähendab see märkimisväärset ja vastuvõetamatut õiguslikku ebakindlust. Komitee kardab, et direktiivi võidakse tõlgendada nii, et ka üksnes kollektiivläbirääkimistele tuginevate riikide puhul tuleb tagada kõigile töötajatele õigused, millele laieneb miinimumpalga kaitse. Tegelikkuses sekkutaks sel juhul, vaatamata artikli 1 lõikes 3 esitatud kinnitustele, otseselt miinimumpalga kehtestamisse liikmesriikides ja suunaks neid riike kollektiivlepingute üldise kohaldamise suunas. See kahjustaks liikmesriikide tööturumudeleid ja sunniks neid pikas perspektiivis muutma. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Komitee soovitab ettepaneku mõningate sätete ja mõistete (16) täpsemat sõnastamist, et mitte tekitada ebakindlust ega jätta Euroopa Kohtule ruumi tõlgendamiseks. Artiklite 1 ja 2 reguleerimisese ja kohaldamisala kohaldatakse kõigi liikmesriikide suhtes, sealhulgas riikide suhtes, kus on olemas isereguleeruv kollektiivläbirääkimiste süsteem. Nagu eespool märgitud, tekitab see ainult kollektiivläbirääkimistele toetuvates riikides õiguskindlusetust. Lisaks tuleb teha mõned kohandused seoses teatavate konkreetsete juhtumitega, mis peaksid jääma ettepaneku kohaldamisalast välja (nt meremehed), kelle palgakujundust reguleeritakse rahvusvaheliste konventsioonidega (17). |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   
  Mõisted

| 3.3.1. | Ettepaneku artiklis 3 ei tehta vahet seadusjärgsel miinimumpalgal ja kollektiivlepingutes sätestatud miinimumpalgal. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Kuigi komitee mõistab, et seadusjärgse miinimumpalga süsteemides on vajalikud piisavuse kriteeriumid, mis on kehtestatud riiklikul tasandil sotsiaalpartnerite osalusel, seab komitee kahtluse alla kaht tüüpi miinimumpalga ühesuguse käsitlemise direktiivi ettepanekus. Süsteemide puhul, mis tuginevad üksnes kollektiivläbirääkimistele, ei ole miinimumpalga piisavuse reguleerimine kooskõlas sotsiaalpartnerite sõltumatusega. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Komitee tuletab meelde, et kollektiivlepingutel põhinevates mudelites määratakse miinimumpalk kindlaks tööandjate ja töötajate vahelistel läbirääkimistel, mis hõlmavad palkasid ja töötingimusi üldisemalt. See tähendab näiteks, et sellistes olukordades ei ole „piisavus“ põhimõtteliselt tasakaalus muude huvide ja kollektiivlepingu muude osadega, samal ajal kui seadusjärgne miinimumpalk kehtestatakse väliste tegurite mõjul. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   
  Palgakujundust käsitlevate kollektiivläbirääkimiste toetamine

| 3.4.1. | Artiklis 4 sätestatakse, et liikmesriigis edendavad ja tugevdavad sotsiaalpartnerite suutlikkust pidada sektori või sektoriülesel tasandil kollektiivläbirääkimisi palgakujunduse üle. Tehakse ettepanek kehtestada kollektiivläbirääkimiste katvuse piirmääraks 70 %. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Komitee rõhutas oma varasemas arvamuses (18) et hästitoimivad kollektiivläbirääkimiste süsteemid, eriti valdkondlikud kollektiivläbirääkimised, on ülitähtsad, et tagada kogu palgajaotuses õiglane ja piisav palk, sealhulgas seadusjärgne miinimumpalk (kui see on olemas). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komitee toonitab, et tuleb tagada, et iga liikmesriik saaks ise otsustada – lähtuvalt oma riiklikest tingimusest ja vastavuses oma töösuhete süsteemiga – esiteks, milline on asjakohane katvuse eesmärk, ja teiseks, milliseid meetmeid tuleks võtta riiklikul tasandil, kui tase jääb allapoole riiklikult määratletud eesmärki. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Komitee kardab ka, et kavandatud siduv eesmärk (70 % katvus) nõrgendaks pikas perspektiivis sotsiaalpartnereid, sest mõnes riigis oleks üks viis sellise eesmärgi saavutamiseks võtta kasutusele süsteem, mis laiendaks kollektiivlepinguid automaatselt kõigile ettevõtetele ja töötajatele, vähendades seeläbi sotsiaalpartnerite rolli ja nõrgendades kollektiivläbirääkimisi. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   
  Piisavus

| 3.5.1. | Artikli 5 lõikes 2 sätestatakse riiklikud kriteeriumid, mida liikmesriigid peavad kasutama seadusjärgse miinimumpalga kehtestamisel. Need kriteeriumid hõlmavad näiteks ostujõudu, brutopalkade kasvumäära ja tööviljakuse arengut. Põhjenduses 21 on öeldud, et näitajate kasutamine, nagu kokku 60 % brutomediaanpalgast ja 50 % keskmisest brutopalgast aitab hinnata miinimumpalga piisavust võrreldes brutopalga tasemega. Need näitajad puudutavad aga üldisemas mõttes ebavõrdsusega seotud aspekte, mitte haavatavamate töötajate kaitset. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Komitee on mures selle pärast, et kuigi komisjon on seletuskirjas kinnitanud vastupidist, on ettepaneku eesmärk mõjutada miinimumpalga taset ja sellest tulenevalt ka palgataset. Lisaks märgitakse seletuskirjas, et direktiiv peaks võimaldama inimväärset elu, vähendama palgavaesust ja looma võrdsemad tingimused. Komitee leiab, et need sätted käsitlevad miinimumpalga taset, mis suurendab tema kahtlusi seoses õigusakti õigusliku aluse kehtivuse ja õigusliku vahendi valikuga. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | Komitee märgib, et ettepanekus minnakse kaugemale riigihangete direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikest 2. Selles sätestatakse, et liikmesriigid tagavad, et ettevõtjad täidavad tööõigusest lähtuvaid kohustusi, mis on muu hulgas ette nähtud kollektiivlepingutes. Ettepaneku artikli 9 ettepanekusse ei ole lisatud sõna „kohaldatav“. Seetõttu annab artikkel 9 üldiselt ettekujutuse, et riigihangetes tuleks alati nõuda kollektiivlepingutes kokku lepitud palka. Sellega seoses tõstatub küsimus, kas komisjon soovib minna direktiivist 2014/24/EL kaugemale, nõudes alati kõikide riigihangete puhul kollektiivlepingu kohast palka. |
| --- | --- |

3.6.

3.7.   
  Järelevalve ja andmete kogumine

| 3.7.1. | Artiklis 10 nõutakse, et liikmesriigid esitaksid muu hulgas andmed kollektiivläbirääkimiste katvuse ja miinimumpalga taseme kohta. Liikmesriigid peavad samuti tagama, et kollektiivlepingud oleksid läbipaistvad ja üldsusele kättesaadavad nii palkade kui ka muude sätete mõttes. Seejärel hindavad miinimumpalku komisjon ja nõukogu tööhõivekomitee. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Üksnes kollektiivläbirääkimistel põhinevate tööturumudelite puhul ei kontrolli riik ega valitsusasutus palkade piisavust. Neid lepinguid omavad ja tõlgendavad üksnes sotsiaalpartnerid. Oleks vastuvõetamatu, kui kollektiivlepingute palgatasemeid tuleb kohustuslikus korras läbi vaadata. Pidades silmas sotsiaalpartnerite autonoomiat, on küsitav, kas nad on kohustatud tegema kokkulepped üldiselt kättesaadavaks ja läbipaistvaks, seda enam, et neid lepinguid saavad tõlgendada ja kontrollida üksnes sotsiaalpartnerid. Komitee tuletab samuti meelde, et kollektiivlepingud ei sisalda alati miinimumpalka või palga alampiiri. Lisaks on aruandluskohustused väga töömahukad ja mõnel juhul ei ole andmenõuded täidetavad. |
| --- | --- |

3.7.2.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 106 |
| --- | --- |
| Vastu: | 147 |
| Erapooletud: | 17 |

Poolt:

106

Vastu:

147

Erapooletud:

17

---

(1)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 159, „Inimväärne miinimumpalk kogu Euroopas“ https://www.eesc.europa.eu/et/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-minimum-wages-across-europe punkt 6.1.2.

(2)  Üheksa liikmesriiki on saatnud Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariikidele Saksamaale ja Portugalile kirja selle õigusliku analüüsi vajalikkuse kohta ning viidanud sellele, et nõukogu soovitus oleks sobivam õiguslik vahend ning et sotsiaalõiguste samba rakendamisel tuleks arvestada ELi aluslepingute raamistikku.

(3)  ELT C 429, 11.12.2020, lk. 159, point 1.11.

(4)  „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus“ {SEC(2020) 362 final} – {SWD(2020) 245 final} – {SWD(2020) 246 final}.

(5)  ELT C 429, 11.12.2020, p. 159, „Inimväärne miinimumpalk kogu Euroopas“ https://www.eesc.europa.eu/et/our-work/opinions-information-reports/opinions/decent-minimum-wages-across-europe punkt 1.4.

(6)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 159, punkt 1.2.

(7)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 159, punkt 1.3 ja ELT C 125, 21.4.2017, lk 10.

(8)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 159, punkt 1.3.

(9)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 159, punkt 1.1.

(10)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 159, punkt 3.4.8.

(11)  Joonise A12.9 alusel, lk 197, komisjoni mõjuhinnang.

(12)  Eurofound (2019) „Upward convergence in employment and socioeconomic factors“ (Majanduslike ja sotsiaal-majanduslike tegurite ülespoole ühtlustumine).

(13)  „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus“ {SEC(2020) 362 final} – {SWD(2020) 245 final} – {SWD(2020) 246 final}.

(14)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 159, punkt 1.8.

(15)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 159, punkt 1.9.

(16)  Eelkõige mis puudutab sotsiaalpartnerite pädevuste austamist.

(17)  ILO meretöönormide konventsioon (2006).

(18)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 159, punkt 3.3.10.

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/118 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/118

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole““

(COM(2020) 474 final)

(2021/C 220/17)

| Raportöör: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Michal PINTÉR |

Raportöör:

Dumitru FORNEA

Kaasraportöör:

Michal PINTÉR

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 23.9.2020 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Täiskogu otsus | 28.10.2020 |
| Vastutav sektsioon | tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 5.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 25.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 258/0/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 23.9.2020

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Täiskogu otsus

28.10.2020

Vastutav sektsioon

tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI)

Vastuvõtmine sektsioonis

5.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

25.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

258/0/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Komisjoni teatis on samm edasi ja selles esitatakse selge tegevuskava, mis sisaldab ELi tasandil võetavaid algatusi ja meetmeid, ning seetõttu soovitab komitee Euroopa Parlamendil ja nõukogul toetada seda lähenemisviisi ELi kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime parandamisel. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on veendunud, et komisjoni kavandatud meetmed võivad kaasa aidata kriitilise tähtsusega toorainete varustuskindlusele, säilitades ja arendades seeläbi ELi tööstuslikku ja tehnoloogilist baasi. Need võivad edendada ka olulist teadus- ja arendusvõimekust, mis aitab meil rakendada ELi rohelise kokkuleppe ambitsioonikaid eesmärke, tagades samal ajal nii uued alalised ja inimväärsed töökohad kui ka õiglase ülemineku tööstuse muutustest mõjutatud kogukondades. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee toetab täiel määral energiasektori rohepööret ja peab oluliseks sammuks keskkonnahoidliku tehnoloogia kasutuselevõtu jaoks vajalike toorainete kaevandamist. Need materjalid, nagu metallid ja mineraalid, on vesiniku- ja taastuvenergiaga varustamiseks vajaliku tugeva taristu loomise põhielemendid. Taastuvenergia ja taastuvenergiakandjate tootmine võimaldab vähendada kaevandus- ja töötleva tööstuse süsinikuheidet, luues seeläbi mitmepoolselt kasuliku olukorra. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Uurimistegevus on riskantne ettevõtmine, mis suurendab märkimisväärselt kapitalikulusid. Riskide vähendamine laenutagatiste ja amortisatsioonisüsteemi kaudu võib olulisel määral investeeringutele kaasa aidata. Muud fiskaalsed stiimulid sisaldavad maksukrediiti ja riigiabi. Kaevandamises ja töötlemises kasutatakse neid mehhanisme ulatuslikult kogu maailmas, kuid Euroopa Liidus vähemal määral. Euroopas on siiski üheks erandiks Soome, kes on kehtestanud riikliku toetuse riskifondide vormis. Sarnaseid algatusi tuleks algatada ka Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee teeb praegust parimat tava, tehnikat ja tehnoloogiat silmas pidades ettepaneku, et EL töötaks välja kaevandustegevuseks loa andmise ühtlustatud korra. Näiteks muud elutähtsad taristud, nagu taastuvenergia võrgud ja muu esmatähtis taristu, on suurendanud usaldust ühtlustatud menetluste vastu. Ühtlustatud menetlus ei mõjuta ühegi otsustusprotsessi tulemusi, kuid selle otstarve on parandada sellise meetodi abil rakendatavate taristuprojektide keskkonnamõju hindamise ja tegevusloa andmise menetluste õigeaegsust, prognoositavust ja läbipaistvust. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee peab esmatähtsaks piisavate rahastamisvahendite olemasolu, mis aitab kaasa maagi kaevandamise ja töötlemisega tegelevate sektorite rohepöördele. Samal ajal on ülioluline investeerida kriitilise tähtsusega ja strateegiliste toorainete ringlussevõttu (nt programmi „Horisont 2020“ kaudu). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee on juba teadvustanud ringluse olulisust Euroopa Liidu majandusele. Ringmajanduse jaoks on hädavajalik sulgeda Euroopas materjaliringlus. Seetõttu tuleb hoolikalt hinnata, kas eksportida väärtuslikku materjali sisaldavaid jäätmeid, mille töötlemine ELis võiks aidata vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, ja teha seda ainult siis, kui see on kestlikkuse seisukohalt kasulik. Seetõttu toetab komitee olemasolevate vahendite, näiteks jäätmesaadetiste määruse kiiret ja tõhusat läbivaatamist. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee leiab, et ettepanek uurida teiseste kriitilise tähtsusega toorainete võimalikku ELi varudest ja jäätmetest tarnimist on väga oluline selleks, et parandada ELi toorainetega seotud vastupanuvõimet. Seepärast kutsume komisjoni üles seda uurimist prioriseerima ja viima selle ellu 2021. aasta lõpuks, mitte 2022. aastaks, nagu on praegu tähtajaks märgitud. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee leiab, et ringlussevõetud toorainete sisetarbimist ja vedu käsitlevatest õigusaktidest ja eeskirjadest tuleb kõrvaldada takistused. Selliste materjalide ohtlike voogudega kauplemisega seotud keskkonna-, tervise- ja ohutusprobleeme tuleb siiski hoolikalt jälgida ja asjakohaseid norme täpselt kohaldada. Ranged ja kiired menetlused peavad olema omavahel tasakaalus, et mitte takistada teisese toorme sisevedu, ringlussevõttu ja korduskasutamist. On palju näiteid selle kohta, kus ringlussevõtuvõimalusi on formaalsustega lämmatatud (1). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee rõhutab, kui tähtis on integreerida kriitilise tähtsusega mineraalide loetelu regulaarseks hindamiseks kasutatavasse metoodikasse uusi mõõtmeid. Eetilise mõõtme hindamiseks tuleb määratleda asjakohased kriteeriumid, et saaks kontrollida, kas seda tüüpi toorainete ülemaailmsed tarneahelad vastavad eetilistele põhimõtetele. Need põhimõtted peaksid silmas pidama inimõiguste ülddeklaratsiooni, (2) ÜRO juhtpõhimõtteid, (3) sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni töötajate põhiõigusi ning tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooni, mis hõlmab põhilisi tööstandardeid ja kolmepoolset deklaratsiooni, (4) ning ÜRO kestliku arengu eesmärke (5). Peale selle tuleb arvesse võtta toorainete kaubanduse ja maailmaturu olukorda, parandades iga toorainega seotud kaubandustingimuste hindamist. Kaubandustõkete hindamismetoodika tegelik lähenemisviis on väga umbkaudne näitaja. Olemasolevaid kaubandustõkkeid ja oligopole tuleb rohkem arvesse võtta. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee rõhutab vajadust kooskõlastada riiklikke haridus-, koolitus-, ümberõppe- ja sertifitseerimissüsteeme, et hoida ja suunata piisavat spetsialistide koolitamise suutlikkust valdkondades, mis aitavad kaasa kriitilise tähtsusega ja strateegiliste toorainetega seotud vastupanuvõime tugevdamisele. EL peab parandama spetsialistide koolitamist kooskõlas digipöörde kiire arenguga ning pakkuma ametialaseid võimalusi neile, kes tegelevad arenenud majanduse toimimiseks hädavajalike mineraalide varustuskindluse ja töötlemise tagamisega. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee märgib kriitilise tähtsusega ja strateegiliste toorainetega seotud vastupanuvõime tugevdamise poliitika kontekstis, kui oluline on tehnoloogilise ja tööstusliku suutlikkuse olemasolu ELis, et neid mineraale püsiva nappuse korral asendada. Asjaomaste Euroopa institutsioonide rolli tuleb suurendada teadus- ja arendustegevuse programmidesse tehtavate märkimisväärsete ja pidevate investeeringute kavandamisel, et avastada uusi materjale ja protsesse, millega tagatakse põhjendatud asendamine. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee nõuab, et Euroopa Komisjon võtaks veenvalt ja lugupidavalt arvesse toorainega varustavate arengumaade vajadusi ja püüdlusi, julgustades ja toetades ettevõtteid, kelle tegutsemine põhineb selgelt nende riikide ja nende elanikkonna majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste huvide austamisel. Komisjon peaks looma tingimused partnerluse jaoks, mis edendab usaldust, vastupidavust, turvalisust, usaldusväärsust ja vastastikust austust kaubanduspartnerite ühistes huvides. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee rõhutab kriitilise tähtsusega toorainete määratluse ja paradigma laiendamise tähtsust. Traditsiooniliselt mõistetakse kriitilise tähtsusega toorainete all peamiselt kaevandussektorist pärinevaid materjale. See on liiga kitsas ulatus ja piirab taastuvenergia kasvu. Tänapäeval saab puidupõhiste materjalidega teha kõike, mida on võimalik teha fossiilsete materjalidega. See on valdkond, mis areneb kiiresti, alates tekstiilitööstusest kuni uute kergemate ja keskkonnahoidlikumate patarei- ja akutehnoloogiateni. Biomajandus võib tagada digitaalse rohelise vastupidavuse fossiilkütuste sektoritele, mis Euroopas vähenevad, ja luua ühiskonnale väärtust. Taastuvate materjalide kasutamine aitaks samal ajal leevendada ka kliimamuutusi, kuna see võimaldab vähendada fossiilkütustest pärit heidet, arendades fossiilkütuste sektori keskkonnahoidlikku vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Taustteave

| 2.1. | ELi toorainete sektoris on umbes 350 000 töökohta, kuid järgmise etapi tootvas tööstuses, mis sõltub usaldusväärsest ja takistusteta juurdepääsust mineraalsetele toorainetele, on üle 30 miljoni töökoha. 2018. aastal jäi Euroopa Liidu sõltuvus metalliimpordist vahemikku 75–100 %, olenevalt metallist, ja rohkem kui pool ELi energiavajadusest kaetakse netoimpordiga. Toorainete hinnad on äärmiselt muutlikud ja ressursid moodustavad tööstuse sisendkuludest suurima osa (6). Sellegipoolest andsid toorainest sõltuvad ELi tööstusharud 206 miljardit eurot lisaväärtust (7). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Maailmapanga hinnangul kasvab metallide ja mineraalide nõudlus proportsionaalselt kliimaeesmärkidega. OECD prognoosib, et ülemaailmne materjalikasutus kahekordistub aastaks 2060. Eeldatakse, et metallide kasutamine kasvab 150 % ehk tänaselt 8 miljardilt tonnilt 20 miljardi tonnini 2060. aastal. Samuti prognoosib OECD, et materjalikasutuse suurenemine ning materjalide kaevandamise ja töötlemise protsessid suurendavad väga tõenäoliselt survet planeedi ressurssidele ja ohustavad heaolu kasvu. See võib põhjustada keskkonna- ja sotsiaalseid probleeme, saastet, elurikkuse ja maa-alade kadu jne. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EL toodab alla 5 % kogu maailma mineraalsete toorainete toodangust. Ainuüksi Hiina toodab 66 % kasutamisvalmis liitiumpatareidest ja -akudest. Euroopa Liit toodab alla 1 %. EL toodab vähem kui 1 % maailma kütuseelementidest ja 1 % tuuleenergia toorainetest (8). Hiinal on fotoelektriliste elementide osas peaaegu monopoolne seisund. Euroopa Liit toodab 1 % ränipõhistest fotoelektrilistest moodulitest. Robootikatööstuses on vaja 44 materjali, EL toodab neist ainult 2 % ja 52 % saadakse Hiinast. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ELi majanduse ümberkujundamise tulemuslikkus ja kliimaeesmärkide saavutamine aastateks 2030 ja 2050 sõltub kriitilise tähtsusega ja strateegiliste toorainetega varustamise kestlikkuse tagamisest. Mineraalid, metallid ja kõrgtehnoloogilised materjalid on puhta energia, keskkonnahoidlike tehnoloogiate ja liikuvuse jaoks üliolulised. Ilma nendeta viibib nii puhta tehnoloogia ja digitehnoloogia rakendamine ja edasiminek kui ka 2030. aasta kestliku arengu eesmärkide tegevuskava rakendamine. EL peab võtma meetmeid, et vähendada välissõltuvust, mitmekesistada tarneahelaid ja investeerida ringlussevõturajatistesse. Kui see ei õnnestu, seatakse ohtu Euroopa töökohtade ja tööstusharude püsimine. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Toorained: komisjoni meetmed

| 3.1. | 3. septembril 2020. aastal esitati komisjoni teatises „Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole“ kümme meedet kindla ja kestliku toorainega varustamise toetamiseks. Teatises rõhutatakse avatud strateegilise autonoomia saavutamise tähtsust järgmiste elementide kaudu: mitmekesistada ELi-väliseid tarnijaid; vähendada äärmuslikku sõltuvust ringluse ja ressursitõhususe ning omamaise kaevandamise ja töötlemise kaudu; suurendada liidu tarnesuutlikkust; luua ELi tööstusökosüsteemide vastupanuvõimelised tarneahelad; tugevdada jätkusuutlikku ja vastutustundlikku hankimist; luua tooraineliit ning teadus- ja arendustegevuse programmid; suurendada rahastamisvõimalusi; parandada kaevandamisoskuseid; suurendada uurimistegevust; hinnata keskkonnamõju; edendada rahvusvahelist kaubandust ja partnerlusi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | 11. märtsil 2020. aastal avaldatud komisjoni teatises „Uus ringmajanduse tegevuskava „Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel““ rõhutati teisese toorme turu loomise ning toorainete eetilise hankimise ja varustuskindluse arvessevõtmise tähtsust. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | 10. märtsil 2020. aastal rõhutati komisjoni teatises „Euroopa uus tööstusstrateegia“ kõikide tööstuslike väärtusahelate tähtsust Euroopa Liidus. Puhta ja taskukohase energia ja toorainete varustuskindlus on oluline samm tööstuse CO2 jalajälje vähendamise suunas, kiirendades seeläbi üleminekut. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | 11. detsembril 2019 avalikustas komisjon oma teatise „Euroopa roheline kokkulepe“, mis on ELi uus kasvustrateegia praeguse majanduse muutmiseks ressursitõhusaks, konkurentsivõimeliseks ja kliimaneutraalseks. Teatises rõhutatakse, et ressurssidele juurdepääs on strateegiline julgeolekuküsimus rohelise kokkuleppe rakendamisel. Üleminekuks on vaja kõigi puhta ja digitehnoloogia jaoks vajalike toorainetega varustamise kestlikkust. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Üldised märkused

| 4.1. | Komitee tervitab ja toetab Euroopa Komisjoni jõupingutusi ja meetmeid toorainete varustuskindluse parandamiseks. Komitee tööstuse muutuste nõuandekomisjoni viimase 15 aasta jooksul vastu võetud arvamused ning komisjoniga koos tehtud töö selles küsimuses kinnitavad ELi kodanikuühiskonna organisatsioonide huvi ja pühendumust arendada jätkuvalt Euroopa tooraineid käsitlevat partnerlust. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Seetõttu on vaja konkreetsemaid ettepanekuid ja meetmeid, et tagada liikumine suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole, nagu on kavandatud Euroopa Komisjoni teatises kriitilise tähtsusega toorainete kohta. Lisaks kutsume komisjoni üles kaaluma asjakohaste meetmete võtmist kõigi ELi tööstuse ja majanduse jaoks oluliste toorainete puhul, et vältida sõltuvuse süvenemist. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tooraineid käsitlev algatus, mille Euroopa Komisjon käivitas 2008. aastal, rajas teed struktureeritud ja kooskõlastatud tegevusele asjakohaste Euroopa institutsioonide tasandil, et suurendada Euroopa kodanike teadlikkust vajadusest tagada kriitilise tähtsusega ja strateegiliste toorainete varustuskindlus Euroopa tööstuse jaoks ning võtta asjakohaseid konkreetseid meetmeid ELi ja liikmesriikide tasandil. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Maavarade säästva kasutamise Euroopa tehnoloogiaplatvorm (ametlikult tunnustatud 2008. aastal), tooraineid käsitlev Euroopa innovatsioonipartnerlus (2012), Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut – toorained (2015), Euroopa akuliit (2017), Euroopa tooraineliit (september 2020) ja iga-aastased tegevused ELi tooraine nädala raames on komisjoni tulemuslikud algatused ja Euroopa Liidu olulised töövahendid püsivates jõupingutustes, et teha kindlaks vajalikud tehnoloogilised, õigusloomealased ja halduslikud lahendused ja võtta vastu sidus ELi toorainete tegevuskava. Neid algatusi oleks saanud siiski kiirendada ning komitee kutsub komisjoni üles hindama rangelt kõnealuste liitude ja platvormide tööd, väljundeid ja tõhusust ning esitama komiteele korrapäraselt (iga-aastaselt) hindamise tulemused. Kodanikuühiskonna esindajatena peame olema teadlikud sellest, kas selline lähenemisviis tõepoolest annab käegakatsutavaid tulemusi toorainete vastupanuvõime eesmärgi edendamisel ja saavutamisel. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komisjoni teatis lähtub eelkõige Euroopa perspektiivist, mis on täiesti mõistetav, kuna keskne küsimus on toorainete hankimine Euroopa majanduse jaoks. Komitee on siiski seisukohal, et komisjon peaks võtma arvesse nende riikide elanike ja majanduse vajadusi ja huve, kust tooraineid Euroopasse eksporditakse, eriti kuna pidevalt räägitakse Euroopa väärtustest, globaalsest vastutusest ja ülemaailmsetest kestliku arengu eesmärkidest. Samuti on oluline arvestada, et ELi mittekuuluvad Euroopa Majanduspiirkonna riigid on rikkad maavarade poolest ning toorainestrateegiad, strateegilised partnerlused ja juurdepääs kaevandussektori rohepöördeks vajalikele rahastamisvahenditele tuleks teha kättesaadavaks ka nendele riikidele. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ELi kriitilise tähtsusega ja strateegiliste toorainetega seotud vastupanuvõime suurendamise eesmärk on lahutamatult seotud liidu püüdega säilitada tugev tööstuslik ja tehnoloogiline baas, mis peab sammu digipöörde ning kliimamuutuste ja keskkonnakaitse ülemaailmsete väljakutsetega. On äärmiselt oluline, et EL oleks selles protsessis edukas. Komitee on seda juba rõhutanud, et „uue tööstusliku paradigma jaoks on üliolulised päikesepaneelid, tuulepargid ja akud. Nende jaoks on aga tarvis ka toorainet, mida valdavad meie rahvusvahelised konkurendid. Tööstuspoliitikat peab toetama kindel kaubandus- ja välispoliitika, millega tuleb omakorda tagada tooraine kättesaadavus“ (9). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Toorainepoliitika peab koos muude poliitikameetmetega andma positiivse panuse Euroopa tööstuse tarnete tagamisele, nõudluse rahuldamisele Euroopa Liidu toodete ja teenuste järele, keskkonna austamisele ja inimtegevuse kliimamõju piiramisele ning inimväärsete töökohtade loomisele. Saadav majanduslik, keskkonnaalane ja sotsiaalne kasu tuleks jaotada ühtlaselt kogu ELis. Oluline on keskenduda mitte ainult toorainetele, mis on Euroopa Komisjoni soovitatud metoodika kohaselt liigitatud kriitilise tähtsusega tooraineteks. Tunnistada tuleks ka strateegilise tähtsusega tooraineid, mis moodustavad paljude tarne- ja väärtusahelate olulise osa ja mille kaevandamisel saadakse ka kriitilise tähtsusega tooraineid. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ELi jätkuv ja prognoositav nõudlus kriitilise tähtsusega ja strateegiliste toorainete järele on liidusiseste ja ülemaailmsete kaubandussuhete ja tarneahelate tugevdamise põhitingimus. Kuna nõudlus toorainete järele kasvab pidevalt, peaks EL pidevalt suurendama oma suutlikkust hankida toorainet nii liidusiseselt kui ka rahvusvaheliselt. Tarneahelate usaldusväärsus ja prognoositavus on väga oluline liikmesriikide tööstustoodangu ja asjakohase taristu püsimise seisukohalt, kuid see on ka vajalik eeltingimus ELi vastupanuvõime tugevdamiseks seoses kriitilise tähtsusega toorainetega. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Vajadus kriitilise tähtsusega ja strateegiliste toorainete järele on üks näitajatest, mis võimaldab meil hinnata ja kindlaks määrata nii tööstusliku tootmisvõimsuse liiki kui ka haridus-, ja koolitus-, ümberõppe, elukestva õppe ja sertifitseerimisvajadusi, mida tuleb ELis hoida, et tulla toime ülemaailmse konkurentsiga ja vältida sõltuvust mitte üksnes teatud toorainetest, vaid ka mahajäämust innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Tehnoloogilist ja tööstuslikku võimekust kriitilise tähtsusega toorainete asendamiseks peetakse vastupanuvõime tugevdamisel hädavajalikuks, kuid seda ei ole võimalik saavutada kiiresti ning ilma oluliste ja pidevate investeeringuteta teadus- ja arendustegevusse uute materjalide avastamiseks. Hiina dünaamiliste arengutega võrreldes võib öelda, et ELi vastupanuvõimet seoses kriitilise tähtsusega toorainetega saab tugevdada, kui rakendada ambitsioonikaid projekte üleeuroopaliste transpordi-, energia- ja IKT-taristute ühendamiseks ja ajakohastamiseks. Seda kõike saab teha ELi rohelise kokkuleppe raames, säilitades seeläbi ELis piisavalt suure nõudluse selliste toorainete järele – nõudluse, mis stabiliseerib ülemaailmseid tarneahelaid, toob kaasa uute investeeringute sissevoolu mitte ainult neid materjale töötlevatesse tööstusharudesse, vaid ka kriitilise tähtsusega tooraine asendamise teadus- ja arendustegevuse programmidesse. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Konkreetsed märkused

| 5.1. | Komisjoni teatis on samm edasi ja selles esitatakse selge tegevuskava, mis sisaldab Euroopa tasandil võetavaid algatusi ja meetmeid, ning seetõttu soovitab komitee Euroopa Parlamendil ja nõukogul toetada seda lähenemisviisi ELi kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime parandamisel. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ehkki kestlikku kaevandamisse investeerimine toob kaasa tarned, töökohad ja majandusliku arengu, peab see tagama ka sotsiaal-majandusliku ja keskkonnaalase edasimineku, mis põhineb ettevõtja sotsiaalsel vastutusel. Enim muret valmistab see, kuidas saavutada Euroopas tasakaal kestliku kaevandamise edendamise ja üldsuse heakskiidu tagamise vahel. Ülitähtis on suurendada kodanike teadlikkust. |
| --- | --- |

5.2.

ELi roheline kokkulepe, 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärgid ning toorainenõudlus

| 5.3. | Puhas ringmajandus võimaldab vähendada meie sõltuvust importmaterjalidest ja -energiast, vähendada ELi negatiivset mõju tervisele ja keskkonnale, arendada tuleviku majandusmudeleid ja luua rohkem kohalikke töökohti. Samuti aitab see parandada omavarustatust ja lahendada vastupanuvõimega seotud probleemid, mis tulid ülemaailmsetes tarneahelates esile COVID-19 pandeemia ajal. Komitee on juba nõudnud selge strateegia väljatöötamist, et EList saaks „üleilmne liider ringmajanduse ja puhta tehnoloogia valdkonnas. Liit tegutseb selle nimel, et vähendada energiamahukate tööstusharude CO2 heidet“ (10). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komisjoni teatises ei mainita ega arutata süvamere kaevandamist (11) ega aidata muuta arusaama selle kohta, et kaevandustööstus ei ole keskkonnasõbralik. Esineb juhtumeid, kus kaevandustööstus on tänu kestlikule kaevandamistavale keskkonnasõbralik. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komisjon märgib, et kaevandusjäätmed on rikkalikud kriitilise tähtsusega toorainete poolest ja võivad algatada uusi majandustegevusi. Selgusetu on aga nii vajalike investeeringute kui ka üldsuse heakskiidu ulatus selliste tegevuste suhtes. Kaevandusjäätmetes leiduvate kriitilise tähtsusega toorainete pakutavad majanduslikud võimalused ei ole seotud ainult kivisöe kaevandamiskohtadega, vaid ka teiste maakidega, näiteks raua, tsingi ja nikliga. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Metallide ringlussevõtu-, kaevandamis- ja töötlemissuutlikkuse suurendamine on oluline taastuvenergiale ülemineku jaoks vajalike keskkonnahoidlike ja puhaste tehnoloogiate arendamiseks ning laiemas plaanis ka rohetööstusele ülemineku jaoks. Strateegiliste ja kriitilise tähtsusega materjalide taaskasutamine on tähtis ning seetõttu tuleb jäätmete sortimisel ja töötlemisel kasutada uuenduslikke tehnoloogiaid. Mõlemat liidusisest hankimisviisi – kaevandamine ja taaskasutamine – tuleb kohaselt edendada ja rahaliselt toetada. |
| --- | --- |

5.6.

ELi kriitilise tähtsusega toorainete loetelu hindamismetoodika

| 5.7. | Uute tehnoloogiliste arengute põhjal tuleks ELi kriitilise tähtsusega toorainete loetelu igal aastal läbi vaadata. Euroopa Komisjon mainib praeguses ettepanekus esitatud meetmete jälgimist. Mõjuhinnanguid on pidevalt vaja, samuti võimalusi teha muudatusi ja reguleerida. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Komisjon rõhutab teatises, et regulaarselt hinnatav kriitilise tähtsusega toorainete loetelu on samuti oluline jätkusuutliku ja vastutustundliku hankimise edendamiseks. Seetõttu tuleb loetelu regulaarseks hindamiseks kasutatud metoodikat uuesti hinnata, pidades silmas kooskõla inimõiguste ülddeklaratsiooniga, (12) ÜRO juhtpõhimõtete, (13) sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni töötajate põhiõiguste ning tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsiooniga, mis hõlmab põhilisi tööstandardeid ja kolmepoolset deklaratsiooni, (14) ning ÜRO kestliku arengu eesmärkidega (15). |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Igal juhul tuleb kriitilise tähtsusega toorainete loetelu regulaarse hindamise metoodikas ka tegelikult arvesse võtta, et võimalikes tootjariikides on oht rikkuda inimõigusi, sealhulgas äritegevusega seotud inimõigusi globaalsetes väärtusahelates, (16) või kahjustada keskkonda. Seetõttu tuleb välja töötada asjakohased kriteeriumid ja lisada need hindamismetoodikasse. See on väga tähtis, kuna ELi õigusküsimuste volinik töötab välja kohustusliku hoolsuskohustuse direktiivi, mis on kavas avaldada 2021. aasta esimeses pooles. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Kriitilise tähtsusega toorainete all mõistetakse üldiselt kaevandussektorist pärinevaid materjale, kuid need hõlmavad palju laiemat valdkonda. Näiteks saab puidupõhiseid materjale tõhusalt kasutada palju rohkemates rakendustes kui varem: alates tekstiilitööstusest kuni uute kergemate ja keskkonnasõbralikumate akutehnoloogiateni. Tegemist on kiiresti areneva valdkonnaga. Lisaks sellele pakub biomajandus ainulaadse võimaluse tugevdada Euroopa majanduse vastupanuvõimet ja meie kontinendi geopoliitilist stabiilsust. Taastuvate materjalide kasutamine aitaks samal ajal leevendada kliimamuutusi ning võimaldab hoida fossiilkütustest pärineva heite pinnases, arendades fossiilkütuste sektori keskkonnahoidlikku vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

5.10.

ELi toorainete uurimine

| 5.11. | Komitee leiab, et ettepanek uurida teiseste kriitilise tähtsusega toorainete võimalikku tarnimist ELi varudest ja jäätmetest on väga oluline selleks, et parandada ELi toorainetega seotud vastupanuvõimet. Seepärast peab komisjon uurimist prioriseerima, viima selle ellu 2021. aasta lõpuks, mitte 2022. aastaks, nagu on praegu tähtajaks märgitud, ning tegema olemasolevad andmed sidusrühmadele ja kodanikele hõlpsasti kättesaadavaks. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Kuna praegu puudub ülevaade ja teave teisese toorme kättesaadavuse kohta ELis, tuleb prioriteetse meetmena jälgida nii sektoripõhiseid kui ka sektoriüleseid strateegilisi ja kriitilise tähtsusega materjale, kasutades muu hulgas digitaalseid ja suurandmete vahendeid. |
| --- | --- |

5.12.

Kaevandamine, asjakohased oskused ja ühiskonnalt saadud tegevusluba

| 5.13. | Toorainete kaevandamine on tarneriski maandamise seisukohast hädavajalik, nt toorainete tagamine vähese CO2 heitega tehnoloogiate puhul ja põllumajanduses kasutamiseks ning tootmise väärtusahelate vastupanuvõime suurendamine. Euroopa mineraalide sektor suudab tagada praegustes ja tulevastes tehnoloogiates vajalike oluliste toorainete kättesaadavuse, et luua kliimaneutraalne, teenustele ja heaolule orienteeritud ringmajandus ja ressursitõhus majandus, hankides samal ajal tooraineid kestlikul ja vastutustundlikul viisil. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Peale selle toimub kaevandamine Euroopas kõige kõrgemate keskkonna- ja sotsiaalsete standardite kohaselt, kui võrrelda kolmandate riikidega. Euroopa tööstus on pühendunud sellele, et anda märkimisväärne panus kliimamuutuste leevendamisse: pidevalt ei uurita mitte ainult CO2 heite vähendamise viise, et tõhusalt ja tulemuslikult rahuldada jätkuvalt kasvavat nõudlust ressursside järele, vaid võimaldatakse ka muudel majandustegevustel oma keskkonnatoimet parandada. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | On tõsi, et arenguriikides on väga vähe näiteid tooraineekspordi kohta, mis hoogustaks kestlikku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ja millest saaks kasu suur osa elanikkonnast. Sageli iseloomustab olukorda pigem sotsiaalne ärakasutamine ja keskkonnareostus. Kasusaajate poolel on tavaliselt vaid vähesed. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Toorained ei pea tagama majanduslikku jõukust mitte ainult Euroopas, vaid nendele toetudes peab toimuma ka lähteriikide kestlik, st ühiskonna ja keskkonnaga kooskõlaline majandusareng. Selles mõttes peaks EL ennetavalt ja selgelt toetama ettevõtteid, kes teevad kõiki mõeldavaid jõupingutusi, et varasemalt ja üksnes võimalikult odavate toorainete tagamise poliitikalt minna üle uuele strateegilise partnerluse lähenemisviisile. Sellises strateegilises partnerluses tuleb õiglaselt arvesse võtta nii tooraineid tarnivate kui ka neid saavate riikide majanduslikke, sotsiaalseid ja ökoloogilisi vajadusi ja huve ning toetada ja edendada päritoluriikide endi määratletud sotsiaal-majanduslikku arengut. Kui luua tingimused partnerluse jaoks, võib kaubandussuhetes saavutada suure usalduse, vastupidavuse, turvalisuse ja usaldusväärsuse, mis on ühistes huvides ja põhineb vastastikusel austusel. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Alati tuleb seada kaalukausile ühelt poolt kohalikud keskkonnaprobleemid ja teiselt poolt hüved, mida sellised projektid võivad pakkuda ulatuslikumate Euroopa ja ülemaailmsete CO2 probleemide lahendamisel, näiteks suurem vasenõudlus. Selline tasakaalustamine peaks olema üks osa kaevandusprojektide prioriseerimisest Euroopas. Prioriseerimine peaks hõlmama ka piirkondlikke majanduslikke kaalutlusi. |
| --- | --- |

5.17.

| 5.18. | Toorainetele juurdepääsust ei piisa, kui ELil puuduvad kõrgtehnoloogilised töötlemisrajatised. Komisjoni volinik Breton on märkinud, et järgmise kümnendi alguseks tuleb Euroopas saavutada kriitilise tähtsusega toorainete kaevandamis- ja rafineerimissuutlikkus. See ei ole piisavalt ambitsioonikas. Seetõttu soovitab komitee ELil edendada koheseid investeeringuid ja ühiseid reguleeritud stiimuleid investorite jaoks. Euroopa strateegilise autonoomia kiiremaks saavutamiseks kriitilise tähtsusega toorainete osas tuleks kaaluda Euroopa partnerluse (programm „Euroopa horisont“) või üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti (IPCEI) loomist. IPCEI peaks hõlmama kogu kriitilise tähtsusega toorainete tarneahela: omamaiste maavarade hindamist, kaevandamist, sulatamist, töötlemist, ringlussevõttu ja taaskasutamist. Akude ja patareide osas on haruldaste muldmetallide täielikult integreeritud liidusisese väärtusahela loomine meie digi- ja rohepöörde teostamise seisukohalt keskse tähtsusega. |
| --- | --- |

5.18.

| 5.19. | Euroopas on pooleli neli olulist kestliku kaevandamise ja töötlemise tööstusprojekti kokku ligi 2 miljardi euro väärtuses. Eeldatavasti katavad need 2025. aastaks 80 % meie patarei- ja akusektori liitiumivajadusest. Need projektid võiksid anda inspiratsiooni Euroopa väärtusahelate jaoks oluliste muude toorainete puhul mitmes muuski strateegilises sektoris. |
| --- | --- |

5.19.

| 5.20. | Tööstuses kasutatakse juba automatiseerimist, digiteerimist, plokiaheltehnoloogiat ja tehisintellekti, kuid uute toorainekohtade kindlakstegemiseks ja keskkonnajalajälje jälgimiseks tuleb uurida Copernicuse programmi kasutamist. Peale selle on komitee juba soovitanud „töötada välja ELi regulatiivse tegevuskava, mis tegeleks toorainete sektori digiüleminekust tingitud probleemidega, käsitledes selliseid teemasid nagu küberturvalisus, tehisintellekt, automatiseerimine, mitmetasandiline valitsemine ning meremaardlates ja kosmoses kaevandamine“ (17). |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Välja tuleb töötada uued kaevandamis-, taaskasutus- ja tootmismeetodid. Need peaksid vastama kõrgeimatele keskkonna- ja sotsiaalsetele standarditele. ELi prügilate ja kaevandusjäätmete ressursside ärakasutamine on potentsiaalne kriitilise tähtsusega toorainete allikas. Samal ajal kutsuvad keskkonnaspetsialistid üles kaasama kohalikke kogukondi tulevaste kaevandamiskohtade üle otsustamise protsessi. |
| --- | --- |

5.21.

| 5.22. | Kaevandusoskusi saab üle kanda metalli ja mineraalide kasutamisele, ehk isegi samades piirkondades. Õiglase ülemineku mehhanism aitab söe- ja CO2-mahukaid piirkondi programmi „InvestEU“ kaudu saadavaloleva kestliku taristu rahastamise teel. Investorite jaoks on aga vaja aega ja stiimuleid, kuid ka kiiremat tegevuslubade andmise menetlust käsitlevaid õigusakte (lahendus võiks olla ELi määrus). Keskkonna- ja kestlikkuse standardid on siiski kõigi tulevaste ELi projektide põhinõuded. |
| --- | --- |

5.22.

| 5.23. | Tööstuse nõuetele vastavate vajalike oskuste ja suutlikkuse olemasolu kaevandamise kogu olelusringi jooksul on üks põhilisi eeltingimusi, mis tagab mineraalirikastes riikides tõhusa kohaliku sisupoliitika rohkemate, keskkonnahoidlikumate ja paremini tasustatud töökohtade loomise valdkonnas. Samuti on ülioluline välja töötada uued oskused ja kohandada olemasolevaid, et tehnoloogilistele muutustele kiiresti reageerida. Hiljutised uuringud on kinnitanud uue tehnoloogia võimalikku mõju töö iseloomule, rõhutades, et kaevandussektoris on vaja uusi oskusi mitte ainult uute, vaid ka olemasolevate ametite jaoks, sest praegustel töökohtadel tuleb tõenäoliselt kohaneda automatiseerimisega. Koondamist tuleb vältida sotsiaaldialoogi kaudu ja töötajate ümberõppe abil, tagades neile juurdepääsu uutele ameti- ja töökohtadele, mis luuakse uute tehnoloogiate ja ringlussevõtuprotsesside abil. |
| --- | --- |

5.23.

| 5.24. | Haridus, ja koolitus, ümberõpe ja sertifitseerimine, toimudes sotsiaaldialoogi kaudu, on tööstuse tuleviku jaoks äärmiselt olulised ning vajalike oskuste omandamiseks on vaja aega ja raha. Selliseid erialasid nagu geoloogia, metallurgia ja kaevandamine võiks isegi õpetada bakalaureuseõppe tasemel. |
| --- | --- |

5.24.

Investeeringud

| 5.25. | Uurimistegevus on riskantne ettevõtmine, mis suurendab märkimisväärselt kapitalikulusid. Riskide vähendamine laenutagatiste ja amortisatsioonisüsteemi kaudu võib olulisel määral investeeringutele kaasa aidata. Muud fiskaalsed stiimulid sisaldavad maksukrediiti ja riigiabi. Kaevandamises ja töötlemises kasutatakse neid mehhanisme ulatuslikult kogu maailmas, kuid mitte ELis. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | Jäätmetööstuse rohepöörde toetamiseks tuleb välja töötada ja kavandada tõhus rahaliste stiimulite süsteem. Peale selle tuleks väärtuslikke ressursse sisaldavate jäätmete väärtarvitamise korral rakendada karistusi. |
| --- | --- |

5.26.

| 5.27. | Selleks et EL suudaks muu hulgas dumpingu ja riigihangete valdkonnas tõhusalt käsitleda tariifseid ja mittetariifseid kaubandustõkkeid, mida meie rahvusvahelised partnerid kasutavad, on väga oluline tagada võrdsed tingimused toorainekaubanduses. |
| --- | --- |

5.27.

| 5.28. | Euroopas on vaja märkimisväärseid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, et säilitada juhtpositsioon üleilmsetes väärtusahelates. Teiste majandusjõududega sammupidamine on oluline ja nõuab eri poliitikavaldkondade, sealhulgas uue tööstusstrateegia ja ELi kaubanduspoliitika vahendite tihedat koordineerimist. Välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute määrus muutub ELi strateegiliste väärtusahelate kaitsmisel üha olulisemaks. |
| --- | --- |

5.28.

| 5.29. | EL peab pöörama eritähelepanu nii tooraineturgude kui ka strateegiliste tarneahelate arengu jälgimisele. Usaldusväärset ja täielikku teavet peavad andma kõik liikmesriigid ja sidusrühmad andmete standarditud aruandevormide kaudu. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | ELi ettevõtjate rohepöördega seotud investeeringud kaevandamis-, töötlemis- ja ringlussevõtusektorisse peavad toetama tööstuse jõupingutusi osaleda üleminekus ja kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamisel (18). Sektoril peaks olema lihtne juurdepääs jätkusuutlikule rahastamisele, kuid ainult tingimusel, et selle kavandatud investeeringute, teadus- ja arendustegevuse kavade ja tööstuse ümberkujundamise projektide puhul tagatakse selge kinnipidamine kliimaeesmärkidest, täielik ja tulemuslik tööhõive, jätkusuutlik majanduskasv ja inimväärne töö kõigile. Komitee on oma varasemas arvamuses juba rõhutanud, et „jätkusuutlik majanduskasv peaks pidama silmas keskkonnaalaseid, majanduslikke, sotsiaalseid ja üldjuhtimisega seotud dimensioone, tehes seda tasakaalustatud, üleilmse ja laiaulatusliku lähenemisviisi raames, mis on kooskõlas kõigi kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kliimakokkuleppega ning millega kehtestatakse asendamatud minimaalsed valdkonnaülesed tingimused“ (19). |
| --- | --- |

5.30.

| 5.31. | Lisaks tuleks samu kohustusi sisaldavaid kaevandusprojekte toetada ja stimuleerida ka üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide (IPCEI) ja ühishuviprojektide (PCI) raamistikes. Selliste investeeringute ja projektide panuse hindamisel keskendutakse ka rohepesu või eksitava teabe kindlakstegemisele. |
| --- | --- |

5.31.

Kaubandus ja rahvusvaheline mõõde

| 5.32. | 98 % haruldastest muldmetallidest tarnitakse ELi praegu Hiinast. Oleme sisenemas suure geopoliitilise konkurentsi ajastusse, mistõttu on väga oluline töötada ELi tasandil välja tõhus majandusdiplomaatia, et tagada juurdepääs mitmetele tarnijatele, investeerides samas taaskasutuse ja ringlussevõtu suutlikkusse. Sellega seoses soovitab komitee strateegiliste partnerluste loomist sarnaselt meelestatud riikide vahel mitmepoolses raamistikus, et vältida olukorda, kus (mõnikord poliitiliselt ajendatud) tarnehäired tekitavad seisakuid ELi keerukates tööstuslikes väärtusahelates. |
| --- | --- |

5.32.

| 5.33. | Euro kui rahvusvahelise ja võrdlusvaluuta rolli suurendamine on oluline, et hoida ära hinnavolatiilsus ja vähendada ELi sidusrühmade sõltuvust USA dollarist. Komisjon peab püüdma innustada kriitilise tähtsusega toorainetega kauplemist eurodes, kasutades olemasolevaid majandusdiplomaatia ja kaubanduspoliitika vahendeid. Seda silmas pidades toetab komitee Euroopa Komisjoni teatist „Euroopa majandus- ja finantssüsteem: avatuse, tugevuse ja vastupidavuse edendamine“ (20). |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | Teisese toorme eksporti tohib lubada ainult siis, kui see on kestlikkuse seisukohast arukas. EL peaks siiski tegutsema selle nimel, et muuta mängureegleid, ja lubama väärtuslikke materjale sisaldavate jäätmete eksporti ainult siis, kui see on kestlikkuse seisukohast kasulik. Täpsemalt tohiks seda tüüpi jäätmeid eksportida ainult siis, kui sihtkoha keskkonna- ja sotsiaalsed standardid ning kliimamõju leevendamise meetmed on samaväärsed ELi standarditega. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.35. | OECD, ÜRO, WTO ja G20 raames tuleb rahvusvahelist koostööd tugevdada, võttes arvesse tööstuse edasist kestlikkust ja ELi huvi kriitilise tähtsusega toorainetele juurdepääsu vastu. Euroopa sidusrühmade jaoks on ülioluline, et oleksid tagatud võrdsed tingimused maailma teiste piirkondadega. EL peab kasutama kõiki kättesaadavaid vahendeid, sealhulgas kaubanduslepinguid ja strateegilisi partnerlusi, et luua tingimused ELi ühisettevõtetele kolmandates, ressursirikastes riikides, eelkõige Aafrikas ja Lõuna-Ameerikas, võttes samal ajal alati arvesse tooraine vastutustundlikku hankimist ja parimaid äritavasid. Samuti on ülioluline integreerida ELi tarneahelasse Lääne-Balkani riigid. |
| --- | --- |

5.35.

Brüssel, 25. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Näiteks kasutavad eri liikmesriigid erinevaid klassifitseerimismeetodeid, et hinnata, kas jäätmete omadused on ohtlikud või mitte. See põhjustab tarbetut bürokraatiat – liiga palju dokumente, kauakestvad menetlused, ametiasutuste ebakõla – ja tarbetut koormust, mis tuleneb jäätmeveoga seotud finantstagatisest, mis sõltub jäätmete klassifikatsioonist.

1

(2)  Inimõiguste ülddeklaratsioon.

2

(3)  ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted.

3

(4)  Kolmepoolne deklaratsioon hargmaiste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta.

4

(5)  ÜRO kestliku arengu eesmärgid.

5

(6)  Euroopa Liidu 2018. aasta toorainete tulemustabel.

6

(7)  Euromines.

7

(8)  ÜRO Keskkonnaprogrammi rahvusvaheline ressursside töörühm.

8

(9)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 108.

9

(10)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 108.

10

(11)  Rahvusvahelise Süvamerepõhja Organisatsiooni ülesandeks on tagada seaduslikud ja reaalsed võimalused merepõhjas kaevandamiseks.

11

(12)  Vt allmärkus 2.

12

(13)  https://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf.

13

(14)  Vt allmärkus 4.

14

(15)  Vt allmärkus 5.

15

(16)  Inglise keeles Global Value Chains.

16

(17)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 37.

17

(18)  McKinsey aruanne „How the European Union could achieve net-zero emissions at net-zero cost“, 3. detsember 2020: „Netonullheite saavutamine nõuaks järgmise 30 aasta jooksul hinnanguliselt 28 triljoni euro investeerimist puhastesse tehnoloogiatesse ja tehnikasse“. [---] „5,4 triljonist eurost investeeritakse umbes 1,5 triljonit eurot ehitussektorisse (29 %), 1,8 triljonit eurot kasutatakse energia tootmiseks (33 %), 410 miljardit eurot läheb tööstusele (8 %), 76 miljardit eurot põllumajandusele (ligikaudu 1 %) ja 32 miljardit eurot transpordile (vähem kui 1 %). Ligikaudu 1,5 triljoni euroga (28 %) rahastataks taristut, et parandada energia ülekannet ja jaotust kõikides sektorites“.

18

(19)  „Tegevuskava: jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“ (ELT C 62, 15.2.2019, lk 73).

19

(20)  COM(2021) 32 final, 19.1.2021, teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52021DC0032&from=ET.

20

---

| 9.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/128 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/128

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Patareide ja akude säästvuse nõuded ELis“

(COM(2020) 798 final – 2020/353 (COD))

(2021/C 220/18)

| Raportöör: | Bruno CHOIX |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Franck UHLIG |

Raportöör:

Bruno CHOIX

Kaasraportöör:

Franck UHLIG

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 18.1.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Täiskogu otsus | 1.12.2020 |
| Juhatuse otsus | tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 5.3.2021 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 24.3.2021 |
| Täiskogu istungjärk nr | 559 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 256/0/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 18.1.2021

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Täiskogu otsus

1.12.2020

Juhatuse otsus

tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI)

Vastuvõtmine sektsioonis

5.3.2021

Vastuvõtmine täiskogus

24.3.2021

Täiskogu istungjärk nr

559

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

256/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni esitatud määruses (COM(2020) 798 final – 2020/0353 (COD)) kavandatud meetmeid. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee peab hädavajalikuks, et kõik sidusrühmad väldiksid killustatust, mida põhjustavad erinevused riiklikes lähenemisviisides. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee nõuab, et uue määruse rakendamiseks määratletaks täpsemad ja paremini toimivad sätted ja juhtimisvahendid, kaasates kõiki sidusrühmi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee teeb ettepaneku tugevdada nende probleemide lahendamiseks veelgi Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) rolli ja suutlikkust. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Akude ja patareide tootmisega seotud tervishoiu-, ohutus- ja töötingimuste alastes küsimustes ning nende ringlussevõtu ja uue kasutusotstarbe andmisega seotud küsimustes teeb komitee ettepaneku tugevdada Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) rolli. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Akude ja patareide tarneahela mõistliku hoolsuskohustuse täitmise puhul nõuab komitee järelevalvesüsteemi rakendamisel täielikku läbipaistvust. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ringlussevõtt, renoveerimine ja korduskasutamine võimaldavad eelnevat väärtusahelat kindlustada. Äärmiselt oluline on toetada ökodisainialast teadus- ja arendustegevust, Komitee teeb ettepaneku, et selle väljundiks oleks üleeuroopalist huvi pakkuv tähtis projekt. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Töökohtade ja oskustega seotud küsimuste kohta, mille eesmärk on toetada Euroopas säästvate akude ja patareide tööstusharu arengut, teeb komitee ettepaneku laiendada ja tugevdada Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse rolli ning Euroopa valdkondliku sotsiaaldialoogi komiteede rolli, kes tegelevad Euroopa rohelises kokkuleppes käsitletud õiglase ülemineku protsessiga. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komisjoni algatuse „Oskuste kokkulepe“ ja Euroopa projektide ALBATTS, DRIVES ja COSME suhtes leiab komitee, et peamine prioriteet on töötada välja ja rakendada koolitusprojekte, milles käsitletakse akude ja patareide ökodisaini ja ringlussevõttu, toetades neid edu tagamiseks piisavate rahaliste vahenditega, kaasates aktiivselt sotsiaalpartnereid ning tehes koostööd võimalike riiklike mehhanismide või teatavate otseselt seotud tööhõivepiirkondadega. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kooskõlas kohustustega, mille EL on endale CO2-neutraalsuse suhtes võtnud, teeb komitee ettepaneku kehtestada kiiresti akude ja patareide tootmisega seotud CO2 jalajälje ja eelnevast tarneahela etapist pärinevate materjalide CO2 jalajälje ülemmäärad ning suurendada komisjonile eraldatud vahendeid, et koostada ja rakendada kiiresti patareitööstuse CO2 jalajälje hindamise ja kontrollimise vahendid. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee hinnangul tuleb kehtestada tootja vastutus, mis oleks kooskõlas ökodisaini edendamisega. Sellega seoses tundub vajalik lahutada akude ja patareide olelusringi lõpp nende seadmete olelusringi lõpust, kus akusid ja patareisid kasutatakse. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee teeb ettepaneku võtta kasutusele mõiste „kasutamise lõpp“, et täiendada mõistet „olelusringi lõpp“, soodustamaks patareide korduskasutust, uuendamist või neile uue elu andmist ja ringlussevõttu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Määruse eelnõu märgistamist puudutavad sätted peaksid sisaldama kohustust teavitada inimesi paremini muudest ohtlikest ainetest kui kaadmium, plii ja elavhõbe ning muudest ohutusriskidest, et võimaldada teadlikku valikut ning akude ja patareide paremat kasutamist. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Euroopa Komisjon esitles 10. detsembril 2020. aastal ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta (COM(2020) 798 final – 2020/0353 (COD)), mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks 6. septembri 2006. aasta direktiiv 2006/66/EÜ (mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid), ja muudetakse 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Määruse eesmärk on töötada välja liidu raamistik kogu akude ja patareide olelusringi kohta, milles käsitletakse ühtlustatud ja ambitsioonikamaid eeskirju, mida kohaldatakse akudele ja patareidele, nende komponentidele, patareijäätmetele ja ringlussevõetud materjalidele. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Määruse peamised eesmärgid on muuta akud ja patareid säästvamaks kogu nende olelusringi jooksul, tagades ELi siseturule lastavate akude ja patareide säästvuse miinimumnõuded, suurendada ELi patareide tarneahela vastupanuvõimet ringmajanduse soodustamise kaudu ning vähendada keskkonna- ja sotsiaalset mõju patareide olelusringi kõikides etappides. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Eeskätt on see seotud järgmisega: kvaliteetsete ja suure jõudlusega akude ja patareide tootmise ja ELi turule laskmise edendamine; ELi patareitoorme potentsiaali arendamine ja kasutamine nii esmaste kui ka teiseste toorainete osas, tagades nende tõhusa ja säästva tootmise; ning teiseste toorainete ja nendega seotud tööstusprotsesside toimivate turgude tagamine. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nimetatud määruse kohaselt on komisjonil kavatsus edendada innovatsiooni ning ELi tehnoloogilise oskusteabe arendamist ja rakendamist. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | See peab võimaldama vähendada ringmajanduse loogikat järgides ELi sõltuvust strateegiliselt oluliste toorainete ja haruldaste muldmetallide importimisest ning alustada kõigi aku- ja patareijäätmete kogumist ja nõuetekohast ringlussevõttu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Keskkonna- ja sotsiaalse mõju vähendamiseks peab määrus toetama vastutustundlikku hankimist, edendama tooraine ja ringlussevõetud materjali tõhusat kasutust, vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid kogu patareide olelusringi vältel, vähendama ohtu inimeste tervisele ja keskkonna kvaliteedile ning parandama asjaomaste kohalike kogukondade sotsiaalseid tingimusi. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Järgmise kümne aasta jooksul on patareide tehnoloogia üks peamisi rohelisele energiale ülemineku katalüsaatoreid. Akude ja patareide kasutamine peaks aitama kaasa Pariisi kliimaleppe Euroopa eesmärkide saavutamisele, võimaldades elektrifitseerida vajaduse korral transpordi ning kasutada taastuvenergiat usaldusväärse energiaallikana. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisjoni asepresident Maros Šefčoviči sõnul suudaks EL täita viie aasta pärast kuni 80 % oma vajadustest, pidades silmas 2017. aastal komisjoni poolt loodud Euroopa akuliidu tehtud edusamme. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Strateegiline sõltumatus luuakse koos Euroopa akuliiduga, et pakkuda õiguslikke vahendeid liikmesriikide, autotööstuse, toorainetööstuse ja keemiatööstuse ühendamiseks, et töötada välja ja võtta kasutusele 100 % Euroopa väärtusahelad koos esimeste Euroopa patareitootmisüksustega, mis peaksid alustama tegevust 2021. või 2022. aastal. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee toetab komisjoni kavandatud määruses väljapakutud meetmeid, võttes arvesse, et need suudavad tulla toime mitmete probleemidega, mis on tekkinud seoses üleilmse akude ja patareide tootmis- ja tarbimisvõimsuse kasvuga. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Seetõttu hoiatab komitee ELi strateegilisest sõltumatusest tulenevalt, et neid meetmeid tuleb tugevdada ja et need tuleb kiiresti kasutusele võtta, vältimaks mitte ainult seda, et ELi akude ja patareide kasutajate tehnoloogiline, tööstusalane ja energeetiline sõltuvus Aasia ja Ameerika tootjatest süveneb, vaid ka seda, et Euroopa autotehased viiakse üle akude tootmisüksuste lähedal asuvatesse piirkondadesse kolmandates riikides, millega kaasneksid kahjulikud majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaalased tagajärjed, mida on juba ühes varasemas komitee arvamuses käsitletud (1). Lisaks tuleb samuti kaitsta Euroopa ettevõtete huvisid, kasutades selleks kõiki asjakohaseid ELi vahendeid. Sellega seoses soovib komitee väljendada ka oma muret selle üle, kuidas kavatseb komisjon kontrollida ja tagada nõuete täitmist, mis käsitlevad CO2 jalajälge (metoodikat ei ole veel), ringlussevõetud materjali sisaldust ja hoolsuskohustust tarneahelas. Siinkohal nõuab komitee imporditud toodete nõuetekohasuse põhjalikku uurimist, et vältida ebaausat konkurentsi kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Uue tööstusliku paradigma jaoks on üliolulised päikesepaneelid, tuulepargid ja akud (2). Need põhinevad toorainetel ja materjalidel, oskusteabel ja lisandväärtusel, mis pärineb peamiselt ELi välistest riikidest. Praegu toodetakse Euroopas ainult ligikaudu 1 % kogu maailma liitiumpatareidest ja -akudest (3). Paralleelselt Euroopa statsionaarsete akude sektori arendamisega, pidades silmas olemasolevate ja tulevaste elektrivõrkude kavade tõhusat ja turvalist rakendamist, soovitab komitee, et Euroopa tasandil arendataks välja täiendav V2G (vehicle to grid) lähenemisviis. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee toetab ettepanekuid, milles käsitletakse säästvamat transporti ja strateegilist tegevuskava akude ja patareide kohta, et vähendada Euroopa energiapuudujääki ja luua akude ja patareide väärtusahel. Transpordi CO2-heite vähendamine ning üleminek puhtale energiale on kolmanda liikuvuspaketi, Euroopa rohelise kokkuleppe ning säästva ja aruka liikuvuse strateegia olulised aspektid. See algatus on osa suuremast ringmajanduse tegevuskavast (4). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Nimetatud teemadest teavitamisel võib olla oluline roll Euroopa ringmajanduses osalejate platvormil (5). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Samuti on vaja asjakohast süsteemi, et teavitada lõppkasutajaid turul pakutavate akude ja patareide kvaliteedist ja suurendada tarbijate arusaamist nende rollist aku- ja patareijäätmete kogumisel. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Parim viis selle tagamiseks, et toodetud akud ja patareid on nn puhtad, seisneb Euroopa keskkonnastandardite ja -eeskirjade järgimises, näiteks edendab seda ringmajanduse lähenemine, milles käsitletakse akusid ja patareisid alates kaevandamisest kuni nende olelusringi lõpuni. Suured investeeringud selleks otstarbeks on olulised, samas kui komisjoni ülesanne on kehtestada nõuetekohased piirtingimused, näiteks tehnilised standardid (6). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee toetab komisjoni ettepanekut määruse kohta, et võtta arvesse patareides ja akudes kasutatavate kriitilise tähtsusega toorainetega seotud probleeme, mis on määratletud Euroopa Komisjoni 3. septembri 2020. aasta teatises „Kriitilise tähtsusega toorainete vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole“. Akudes ja patareides sisalduvad kriitilise tähtsusega toorained on liitium, koobalt, looduslik grafiit, antimon, kusjuures kriitilise tähtsuse määramisel on arvesse võetud kahte peamist parameetrit – majanduslikku tähtsust ja tarneriski. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee on juba väljendanud toetust võimalusele kaaluda õiguslikke nõudeid, et hoogustada teiseste toorainete turgu, iseäranis pakendite, sõidukite, ehitusmaterjalide ning akude ja patareide puhul (7). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Oma muutlikkuse tõttu tekitavad taastuvenergiaallikad ja nende arendamine salvestamise seisukohast suuri probleeme. Salvestamine on Euroopa Liidu jaoks strateegiline küsimus, et tagada ELis püsiv energiajulgeolek ja elujõuline energiaturg nii tehnilisest aspektist kui eelarve seisukohast. Komitee meenutab, et energia salvestamine võib tuua koos eelistega kaasa ka olulisi finants- ning keskkonna- ja tervisekulusid. Seetõttu taotleb ta süstemaatiliste mõju-uuringute läbiviimist, et hinnata mitte ainult tehnoloogiate konkurentsivõimelisust, vaid ka nende mõju keskkonnale ja tervisele. Komitee hinnangul on sama oluline hinnata kõnealuse tehnoloogia mõju majandustegevusele ja töökohtade loomisele. Komitee toetab vajadust tõhustada liikmesriikide eeskirjade ühtlustamist energiasalvestamise valdkonnas. Komitee kutsub samuti üles algatama energia teemal avalikku dialoogi kogu Euroopas (Euroopa energiadialoogi), et kodanikud ja kodanikuühiskond tervikuna võtaksid vastutuse energiaülemineku eest ja saaksid mõjutada tulevasi valikuid energia salvestamise tehnoloogiate valdkonnas (8). Patareide märgistuse kvaliteet peab seda toetama. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Majanduslikust seisukohast on tegemist tõsise probleemiga: komisjoni hinnangul kasvab üleilmne nõudlus akude ja patareide järele 2030. aastaks võrreldes 2018. aasta tasemega 14 korda ning EL peaks moodustama sellest nõudlusest 17 %. Vahemikus 2020–2040 kasvab liitiumpatareide arv 700 korda. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Selleks, et hinnata uute õigusaktide rakendamise mõju töökohtadele ja oskustega seotud vajadustele, tuginetakse määruses kahele alusuuringule, mille on avaldanud Euroopa Poliitikauuringute Keskus (9) ja RREUSE (10). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Euroopa Poliitikauuringute Keskuse uuringu hinnangul on patareide ja akude kokkukogumise ja ringlussevõtu mõju otseste ja kaudsete töökohtade loomisele järgmine: ligikaudu 850 töökohta, kui ringlussevõtu määr on 55 %, ning 5 500 töökohta, kui ringlussevõtu määr on 75 %. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Seevastu organisatsiooni RREUSE uuringu põhjal luuakse akude ja patareide parandamise ja korduskasutamisega viis kuni kümme korda enam täistööajale taandatud töökohti kui kogumise ja ringlussevõtuga, mis tõstatab küsimuse nende meetmete poliitilise panuse kohta, mis toetavad patareide parandamise ja korduskasutamise asemel nende kogumist ja ringlussevõttu. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Oskuseid napib eelkõige akude ja patareide ökodisaini vallas, et optimeerida nende säästvust ja optimaalset kasutust. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Säästvate patareide tootmise võimekusse tehtavate investeeringute suurendamiseks tuleb sotsiaalsete- ja keskkonnaohtude valguses viia patareidega seotud projektid kooskõlla säästvate tegevuste ELi taksonoomiaga, (11) võttes arvesse programmi „InvestEU“. |
| --- | --- |

3.19.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee nõuab, et uue määruse kõigi meetmete tõhusaks ja tulemuslikuks rakendamiseks määratletaks täpsemad ja paremini toimivad administratiivsed vahendid ja viisid. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Samuti teeb komitee ettepaneku vaadata nimetatud probleemidega tegelemiseks läbi Helsingis asuva Euroopa Kemikaaliameti roll. Kemikaaliameti ülesanne on rakendada Euroopa määrust REACH (2005, vaadatud läbi 2018. aastal) kemikaalide kohta, ja sellele tuleks lisada akude ja patareide säästvust käsitlevates uutes eeskirjades sätestatud uute standardite ja eeskirjade registreerimine, hindamine, jälgimine ja kontrollimine. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Säästvate akude ja patareide tööstuse arendamisel tuleb tegeleda probleemiga ELi töötervishoiu- ja ohutuse standardite järgimisel. Need standardid peaksid kaitsema töötajaid, kes puutuvad kokku patareidega ning tööstuslike akude ja autoakude ringlussevõetavate esmaste toorainetega. Bilbaos asuv Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet on viinud läbi teemakohaseid ekspertiise, mida tuleb võtta arvesse, et määrusesse lisada asjakohaseid eeskirju. Komitee teeb samuti ettepaneku tugevdada Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti rolli. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Akude ja patareide tarneahela järgimise hoolsuskohustuse rakendamise kohta ning Euroopa Komisjoni egiidi all toimuva järelevalve ja kontrolli tagamiseks vajaliku sõltumatu auditisüsteemi jaoks, mis on kooskõlas OECD suunistes määratletud eeskirjadega, (12) nõuab komitee nimetatud järelevalvesüsteemi rakendamisel täielikku läbipaistvust. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Seoses töökohtade ja oskustega seotud nõuetega määruse meetmete rakendamiseks, eesmärgiga toetada Euroopas säästvate akude ja patareide tööstusharu arengut, teeb komitee ettepaneku laiendada ja tugevdada nimetatud valdkonnas Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse rolli ning asjaomaste Euroopa valdkondlike (elekter, metallurgia, keemiatööstus, mäetööstus jms) sotsiaaldialoogi komiteede rolli vastavalt Euroopa rohelises kokkuleppes käsitletud õiglase ülemineku protsessile. Liikmesriikide kutseõppeasutustes tuleb viia õpilaste õppekavade raames ellu sarnaseid koolitusprojekte, mille eesmärk on tagada Euroopa säästvate akude ja patareide tööstuse jaoks väljaõppega töötajate olemasolu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Osana Euroopa Komisjoni oskuste pakti algatusest on käivitatud projektid ALBATTS (Akutehnoloogia Kvalifikatsioonide ja Väljaõppe Liit), DRIVES (Innovatiivsete kutseoskuste arendamine ja teadusuuringud) ja COSME (ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm). Komitee leiab, et eriti oluline on töötada välja ja rakendada koolitusprojekte, milles käsitletakse ökodisainiga seotud uusi oskusi ning aku- ja patareidiagnostikat nende parandamiseks, taastamiseks ja ringlussevõtuks ning kuhu on aktiivselt kaasatud sotsiaalpartnerid ja mille raames tehakse koostööd võimalike riiklike mehhanismide või teatavate otseselt seotud tööhõivepiirkondadega.
  Toodete ja protsesside säästvuse, kvaliteedi ja ohutuse tõstmiseks ning kulude vähendamiseks on vaja teadusuuringuid ja innovatsiooni. Patareide ja akude valdkonna teadusuuringud tuleb seada viivitamatult prioriteediks ja neis tuleb kasutada terviklikku lähenemisviisi, kus võetakse arvesse kogu patareide ja akude väärtusahelat, samuti tuleb teha suuri ja püsivaid investeeringuid, mis katavad nii teadusuuringute lühi- kui ka pikaajalisi prioriteete. |
| --- | --- |

4.6.

Toodete ja protsesside säästvuse, kvaliteedi ja ohutuse tõstmiseks ning kulude vähendamiseks on vaja teadusuuringuid ja innovatsiooni. Patareide ja akude valdkonna teadusuuringud tuleb seada viivitamatult prioriteediks ja neis tuleb kasutada terviklikku lähenemisviisi, kus võetakse arvesse kogu patareide ja akude väärtusahelat, samuti tuleb teha suuri ja püsivaid investeeringuid, mis katavad nii teadusuuringute lühi- kui ka pikaajalisi prioriteete.

| 4.7. | Energia salvestamise valdkonnas täiendavad patareid ja akud ning vesinikutehnoloogia üksteist. Eesmärk on suurendada võimalikult palju nende kahe tehnoloogilise lahenduse koostoimet. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Uus digitehnoloogia peaks kiirendama patarei- ja akutööstuse arengut, seda alates materjalide kiiremast avastamisest kuni patarei- ja akusüsteemide valdkonnaülese kasutamise optimiseerimiseni, et toetada energiavõrku. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ringlussevõtt, parandamine ja korduskasutamine võimaldavad eelnevat väärtusahelat kindlustada. Äärmiselt oluline on toetada ökodisainialast teadus- ja arendustegevust, Komitee teeb ettepaneku, et see väljenduks üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti loomises. Eesmärk on arendada oskusteavet, mis võimaldab optimeerida patareide ja akude taaskasutamist, suunates need võimaluse korral ringlussevõttu, andes neile uue elu või taaskasutades komponente veelgi paremini, ning rakendada keskkonna seisukohast optimeeritud protsesse, tagades töötajate ohutuse ning sellise majandusliku mudeli, mis toetab selle tegevuse kestlikkust Euroopas. Eelkõige hõlmab see konkurentsivõimeliste tööstusprotsesside kasutuselevõtmist, mis võimaldavad toota kvaliteetseid patarei- ja akumaterjale ringlussevõtu abil, toetades rohkem suletud ahelas ringlussevõtmisega tegelevaid ettevõtteid. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Kooskõlas kohustustega, mille EL on endale 2050. aastaks CO2-neutraalsuse kohta võtnud (koos vahe-eesmärgiga vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 55 % võrra), teeb komitee ettepaneku kehtestada kiiresti (juuli 2027 on Euroopa Ülemkogu poolt 11. detsembril 2020. aastal määratletud eesmärkide seisukohast liiga hilja) akude ja patareide tootmisega seotud CO2 jalajälje ja eelnevast tarneahela etapist pärinevate materjalide CO2 jalajälje ülemmäärad ning suurendada komisjoni poolt eraldatavaid vahendeid, et koostada ja rakendada kiiresti aku- ja patareitööstuse CO2 jalajälje hindamise ja kontrollimise vahendid. Eelistada tuleb juurdepääsu strateegilistele aku- ja patareitoorainetele kaevanduste kaudu (linnalised või looduslikud kaevandused), mis asuvad nendel turgudel, kus patareisid toodetakse ja ringlusse võetakse. Need meetmed aitavad logistikavooge lihtsustada ja vähendada. Patareide ja akude tootmise puhul, mis tekitab suure CO2 jalajälje, tuleks määrusega toetada protsesse, kus säästetakse elektrit, ning eelistada vähese CO2 heitega energiaallikate kasutamist. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee hinnangul tuleb kehtestada tootja vastutus, mis oleks kooskõlas ökodisaini soodustamisega ning edendaks selliste patareide ja akude disaini, mida saab lihtsamini uuendada, taastada ja taaskasutada. See vajadus on seotud patareidele ja akudele uue elu andmisega, mida tuleks edendada. Sellega seoses tundub vajalik lahutada patareide ja akude olelusringi lõpp nende seadmete olelusringi lõpust, kus patareisid ja akusid kasutatakse, jättes patareid ja akud jäätmetena klassifitseerimata, kui neid sisaldav seade oma olelusringi lõppu jõuab. Aku või patarei või seda sisaldava seadme oletatava eluea lõpus lasub tootjal kohustus näidata, et aku või patarei tuleb lugeda jäätmeteks. Tootjal tuleb seda tõestada akut või patareid hinnates või testides ning näidates dokumentaalselt, et võttes arvesse olemasolevat tehnoloogiat ja väljundiks olla võivaid sektoreid, on akut või patareid tehnoloogiliselt võimatu korduskasutada, kui see nende turgude tingimustele vastavalt uuendada või taastada. Samuti tuleks võtta kasutusele mõiste „kasutamise lõpp“, et täiendada mõistet „olelusringi lõpp“, soodustamaks akude ja patareide korduskasutust, parandamist või neile uue elu andmist ja ringlussevõttu. See eeldab, et uude määrusesse tuleks lisada need uued osalejad ja tegevused. |
| --- | --- |

4.11.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 353, 18.10.2019, lk 102.

1

(2)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 108.

2

(3)  ELT C 282, 20.8.2019, lk 51.

3

(4)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 254.

4

(5)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/

5

(6)  ELT C 262, 25.7.2018, lk 75.

6

(7)  ELT C 364, 28.10.2020, lk 94.

7

(8)  ELT C 383, 17.11.2015, lk 19.

8

(9)  Euroopa Poliitikauuringute Keskus: Drabik E. ja Rizos V., „Prospects for electric vehicle batteries in a circular economy“ (Elektrisõidukite akude väljavaated ringmajanduses), 2018.

9

(10)  RREUSE: „Briefing on job creation potential in the re-use sector“ („Infotund töökohtade loomise potentsiaali kohta taaskasutussektoris“), 2015.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852.

11

(12)  OECD (2018), „OECD hoolsuskohustuse juhend vastutustundliku ettevõtluse põhimõtete järgimiseks“.

12

---