# Europos Sąjungos C 67/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 67 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. kovo 18d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 67

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. kovo 18d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Audito Rūmai |
| 2005/C 067/1 | Specialioji ataskaita Nr. 9/2004: Kaimo plėtros politikos miškininkystės priemonės, su Komisijos atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Audito Rūmai

2005/C 067/1

Specialioji ataskaita Nr. 9/2004: Kaimo plėtros politikos miškininkystės priemonės, su Komisijos atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Audito Rūmai

| 18.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 67/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 9/2004

Kaimo plėtros politikos miškininkystės priemonės su Komisijos atsakymais

(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies 2 pastraipą)

(2005/C 67/01)

TURINYS

| I–XIII | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–XIII

| 1–13 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–13

| 1–3 | Miškai Europos Sąjungoje: pagrindiniai duomenys |
| --- | --- |

1–3

| 4–6 | ES parama miškininkystei ir ES miškininkystės strategija |
| --- | --- |

4–6

| 7–10 | ES finansinė parama miškams |
| --- | --- |

7–10

| 11–13 | Audito Rūmų atliktas auditas |
| --- | --- |

11–13

| 14–22 | ES STRATEGIJA IR JOS ĮGYVENDINIMAS |
| --- | --- |

14–22

| 14 | Teisinė sistema |
| --- | --- |

14

| 15–16 | Tvarumas ir kaip jį pasiekti |
| --- | --- |

15–16

| 17–18 | „Miško“ sąvokos apibrėžimas valstybėse narėse skiriasi |
| --- | --- |

17–18

| 19–22 | Bendras miškininkystės strategijos įgyvendinimo valdymas nėra aiškus |
| --- | --- |

19–22

| 23–36 | NACIONALINĖS MIŠKŲ PROGRAMOS ARBA LYGIAVERČIAI INSTRUMENTAI |
| --- | --- |

23–36

| 34–36 | Komisijos turima informacija apie miškininkystės veiklą valstybėse narėse tebėra neišsami |
| --- | --- |

34–36

| 37–39 | DIDELIS LĖŠŲ SUNAUDOJIMAS ANKSTESNIU PROGRAMAVIMO LAIKOTARPIU |
| --- | --- |

37–39

| 40–42 | SUDĖTINGA SISTEMA |
| --- | --- |

40–42

| 40–42 | Sukuriami sunkumai valdžios institucijoms ir paramos gavėjams |
| --- | --- |

40–42

| 43–64 | MIŠKININKYSTĖS PRIEMONIŲ ĮGYVENDINIMAS |
| --- | --- |

43–64

| 43–57 | Žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku |
| --- | --- |

43–57

| 46 | Su aplinkosauga suderinamas miško plotų plėtimas |
| --- | --- |

46

| 47 | Administracinis įgyvendinimas (neaiškūs projektų atrankos kriterijai) |
| --- | --- |

47

| 48–51 | Sudėtinga nustatyti ankstesnę žemės naudojimo paskirtį |
| --- | --- |

48–51

| 52 | Kompensacijų už prarastas pajamas apskaičiavimas |
| --- | --- |

52

| 53–56 | Nepatikimi kriterijai ūkininko statusui apibrėžti |
| --- | --- |

53–56

| 57 | Nepakankamos nacionalinių valdžios institucijų patikros vietoje |
| --- | --- |

57

| 58–64 | Kitos miškininkystės priemonės |
| --- | --- |

58–64

| 59–61 | Valstybinės žemės tinkamumas |
| --- | --- |

59–61

| 62–63 | Panaudotos didelės lėšos stichinių nelaimių padarytos žalos atlyginimui |
| --- | --- |

62–63

| 64 | Konkursų procedūrų laikymasis |
| --- | --- |

64

| 65–76 | ŽEMĖS ŪKIO PASKIRTIES ŽEMĖS APŽELDINIMO MIŠKU POVEIKIS |
| --- | --- |

65–76

| 65–69 | Labai didelės žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku išlaidos dėl kompensacijų už prarastas pajamas per 20 metų laikotarpį (ekonomiškumas) |
| --- | --- |

65–69

| 70–74 | Apželdinimo mišku lygis nėra aukštas (rezultatyvumas) |
| --- | --- |

70–74

| 75 | Buvo galima pasiekti geresnių rezultatų (efektyvumas) |
| --- | --- |

75

| 76 | Labai skirtingas poveikis |
| --- | --- |

76

| 77–78 | KITŲ MIŠKININKYSTĖS PRIEMONIŲ POVEIKIS |
| --- | --- |

77–78

| 79–87 | IŠVADA IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

79–87

I PRIEDAS. Bendrijos veiksmai miškininkystės srityje 1964–1999 m.

II PRIEDAS. „Miško“ sąvokos apibrėžimas valstybėse narėse

Komisijos atsakymai

TERMINŲ ŽODYNĖLIS

Žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku: naujų miškų ir miškingų plotų sukūrimas žemės ūkio paskirties žemėje (ši apželdinimo mišku politika prasidėjo nuo 1992 m. bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos ir buvo viena iš daugybės priemonių, skirta atsisakyti maisto gamybos dirbamoje žemėje.

BŽŪP: bendroji žemės ūkio politika.

Miško lajos tankumas: vertikalia medžių lapijos projekcija padengtas plotas.

GD: generalinis direktoratas.

EŽŪOGF: Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas.

Miškininkystės priemonių visuma: Apželdinimas mišku ir kitos miškininkystės priemonės.

Miško plotas: 1995 m. JT paskelbtoje Maisto ir žemės ūkio organizacijos galutinėje ataskaitoje dėl pasaulio miškų išteklių įvertinimo (FRA) „miško“ sąvoka apibrėžiama kaip plotas, kuriame lajos tankumas pramoninėse šalyse sudaro 20 %, o besivystančiose šalyse – 10 %.

Miškininkystės priemonės: priemonės (i), skirtos skatinti daugiafunkcinį miškų ir miškingų plotų vaidmenį ir apsaugoti miškus nuo stichinių nelaimių (gaisrų, potvynių, vėjo audrų ir pan.), ar dalyvauti miškų atkūrime po jų, (ii) palaikyti ir skatinti miškų ekologinį stabilumą, kai tokie miškai vaidina visuomenei svarbų apsaugos ir ekologinį vaidmenį (iii), ne žemės ūkio paskirties žemės apželdinimui mišku.

Miškininkystės planai: ES parama miškams yra paremta nacionalinėmis ar subnacionalinėmis miškų programomis (arba lygiaverčiais instrumentais) (1). Pagal jų nuostatas įgyvendinamas tvarus miškų valdymas. Jos taip pat yra miškininkystės ir su ja susijusios veiklos planavimo, įgyvendinimo ir stebėsenos instrumentai, jos visoms suinteresuotoms šalims, atsižvelgiant į bendru susitarimu nustatytus tikslus ir strategijas, sukuria aplinką darniam ir tvarkingam programų įgyvendinimui ir veiklai (2).

Miško struktūrų priemonės: Priemonės, susijusios su miškų ir miškininkystės plėtra, miškų apsauga nuo atmosferos taršos, gaisrų, bei tyrimais miškininkystės sektoriuje.

VP: Veiklos programa.

STAR komitetas: Komisijos žemės ūkio struktūrų ir kaimo plėtros komitetas.

Tvari miškininkystė: dažnai vartojama sąvoka „plėtra, kurios dėka patenkinami poreikiai dabartyje, ir kuri netrukdys ateities kartoms patenkinti jų pačių poreikių“. Tvarus miškų valdymas reiškia, kad reikia rasti tinkamą ekonominių, aplinkosaugos ir socialinių aspektų pusiausvyrą ateities kartoms.

Miškinga žemė (miškingi plotai): 1995 m. JT paskelbtoje Maisto ir žemės ūkio organizacijos galutinėje ataskaitoje dėl pasaulio miškų išteklių įvertinimo (FRA) „miškingos žemės (miškingų plotų)“ sąvoka išsivysčiusiose šalyse apibrėžiama kaip plotai, kurie turi tam tikrų miško požymių, bet nėra miškai. Tai gali būti ne žemesni nei 50 cm ir ne aukštesni kaip 7 m miško elementai, dengiantys apie 20 %, plotą.

SANTRAUKA

| I. | Miškai ir miškingi plotai užima 136 mln. hektarų (36 %) 15 Europos Sąjungos valstybių plotą. Miškininkystės ir miško pramonės srityje dirba 2,6 mln. darbuotojų. Miškai ir miškingi plotai labai naudingi aplinkai – jie išsaugo fauną ir florą, apsaugo nuo dykumėjimo. |
| --- | --- |

I.

Miškai ir miškingi plotai užima 136 mln. hektarų (36 %) 15 Europos Sąjungos valstybių plotą. Miškininkystės ir miško pramonės srityje dirba 2,6 mln. darbuotojų. Miškai ir miškingi plotai labai naudingi aplinkai – jie išsaugo fauną ir florą, apsaugo nuo dykumėjimo.

| II. | Nors Sutartyse apie miškininkystę kalbama nedaug, ES šiai sričiai teikia paramą nuo 1964 m. 1998 m. Taryba patvirtino ES miškininkystės strategiją (3), paremtą dviem pagrindiniais principais: (a) tvaraus miškų valdymo (4), (b) daugiafunkcinio (ekologinio, ekonominio, socialinio) miškų vaidmens. |
| --- | --- |

II.

Nors Sutartyse apie miškininkystę kalbama nedaug, ES šiai sričiai teikia paramą nuo 1964 m. 1998 m. Taryba patvirtino ES miškininkystės strategiją (3), paremtą dviem pagrindiniais principais: (a) tvaraus miškų valdymo (4), (b) daugiafunkcinio (ekologinio, ekonominio, socialinio) miškų vaidmens.

| III. | Nuo 2000 m. miškininkystės priemonės, suskirstytos į dvi veiksmų kategorijas – žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku ir kitų miškininkystės priemonių, buvo finansuojamos iš Kaimo plėtros fondo. 2000–2006 m. Europos Sąjunga numatė miškininkystei skirti 4,7 mlrd. EUR, pusę sumos – žemės ūkio paskirties žemės apželdinimui mišku, kitą pusę – kitoms miškininkystės priemonėms. |
| --- | --- |

III.

Nuo 2000 m. miškininkystės priemonės, suskirstytos į dvi veiksmų kategorijas – žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku ir kitų miškininkystės priemonių, buvo finansuojamos iš Kaimo plėtros fondo. 2000–2006 m. Europos Sąjunga numatė miškininkystei skirti 4,7 mlrd. EUR, pusę sumos – žemės ūkio paskirties žemės apželdinimui mišku, kitą pusę – kitoms miškininkystės priemonėms.

| IV. | Atlikdami auditą, Audito Rūmai siekė nustatyti, ar miškininkystės priemonės buvo įgyvendinamos atsižvelgiant į parengtus miškininkystės planus ar lygiaverčius instrumentus; kaip šios priemonės buvo rengiamos ir finansuojamos, kaip jos buvo įgyvendintos ir koks jų poveikis. Auditas buvo atliekamas Komisijoje ir didžiausią paramos dalį gaunančiose valstybėse narėse (Ispanijoje, Portugalijoje, Italijoje, Airijoje ir Prancūzijoje). Patikroms vietoje buvo pasirinktas finansiškai svarbių ir tipiškų projektų pavyzdys. |
| --- | --- |

IV.

Atlikdami auditą, Audito Rūmai siekė nustatyti, ar miškininkystės priemonės buvo įgyvendinamos atsižvelgiant į parengtus miškininkystės planus ar lygiaverčius instrumentus; kaip šios priemonės buvo rengiamos ir finansuojamos, kaip jos buvo įgyvendintos ir koks jų poveikis. Auditas buvo atliekamas Komisijoje ir didžiausią paramos dalį gaunančiose valstybėse narėse (Ispanijoje, Portugalijoje, Italijoje, Airijoje ir Prancūzijoje). Patikroms vietoje buvo pasirinktas finansiškai svarbių ir tipiškų projektų pavyzdys.

| V. | ES miškininkystės strategijoje numatyta, jog miškininkystės politikos tikslai (ypač ekonominiai, aplinkosaugos ir socialiniai) yra vienas kitą papildantys, – tačiau iš tiesų jie dažnai yra prieštaringi. Kadangi nėra visuotinai taikomo „miško“ sąvokos apibrėžimo, sunku nustatyti, kurie tikslai pasiekti (žr. 15–18 dalis). |
| --- | --- |

V.

ES miškininkystės strategijoje numatyta, jog miškininkystės politikos tikslai (ypač ekonominiai, aplinkosaugos ir socialiniai) yra vienas kitą papildantys, – tačiau iš tiesų jie dažnai yra prieštaringi. Kadangi nėra visuotinai taikomo „miško“ sąvokos apibrėžimo, sunku nustatyti, kurie tikslai pasiekti (žr. 15–18 dalis).

| VI. | Už ES miškininkystės strategijos valdymą yra atsakingos Komisija ir valstybės narės. Neaišku, kas yra tinkamai įpareigotas vertinti finansuojamų projektų naudą įgyvendinant ES strategiją (žr. 19–22 dalis). |
| --- | --- |

VI.

Už ES miškininkystės strategijos valdymą yra atsakingos Komisija ir valstybės narės. Neaišku, kas yra tinkamai įpareigotas vertinti finansuojamų projektų naudą įgyvendinant ES strategiją (žr. 19–22 dalis).

| VII. | Nuo 2000 m. valstybių narių miškininkystės priemonės turėjo būti rengiamos atsižvelgiant į nacionalines arba subnacionalines miškų programas. Tačiau tokios programos dažnai buvo neparengtos, o jei ir buvo, jų turinys gali būti labai įvairus. Kadangi miškų programos ne visuomet buvo rengiamos, Komisija patvirtino nacionalines programas atitinančius kaimo plėtros planus (KPP) ir veiklos programas (VP). Vis dėlto, jų nauda priklausė nuo pačios Komisijos vidaus struktūros ir laiko stokos. Komisija vis dar neturi išsamios informacijos apie miškininkystės priemones valstybėse narėse (žr. 23–36 dalis). |
| --- | --- |

VII.

Nuo 2000 m. valstybių narių miškininkystės priemonės turėjo būti rengiamos atsižvelgiant į nacionalines arba subnacionalines miškų programas. Tačiau tokios programos dažnai buvo neparengtos, o jei ir buvo, jų turinys gali būti labai įvairus. Kadangi miškų programos ne visuomet buvo rengiamos, Komisija patvirtino nacionalines programas atitinančius kaimo plėtros planus (KPP) ir veiklos programas (VP). Vis dėlto, jų nauda priklausė nuo pačios Komisijos vidaus struktūros ir laiko stokos. Komisija vis dar neturi išsamios informacijos apie miškininkystės priemones valstybėse narėse (žr. 23–36 dalis).

| VIII. | Parama miškininkystei įgyvendinama panaudojant kaimo plėtros programavimo priemones, tačiau didelė lėšų dalis sunaudojama papildomoms, anksčiau numatytoms BŽŪP miškininkystės priemonėms. Dėl ilgų miškininkystės sutarčių terminų sunku veikti, nes didelė turimų lėšų dalis jau buvo skirta papildomoms BŽŪP priemonėms (žr. 37–39 dalis). |
| --- | --- |

VIII.

Parama miškininkystei įgyvendinama panaudojant kaimo plėtros programavimo priemones, tačiau didelė lėšų dalis sunaudojama papildomoms, anksčiau numatytoms BŽŪP miškininkystės priemonėms. Dėl ilgų miškininkystės sutarčių terminų sunku veikti, nes didelė turimų lėšų dalis jau buvo skirta papildomoms BŽŪP priemonėms (žr. 37–39 dalis).

| IX. | Dabartinė miškininkystės priemonių įgyvendinimo sistema yra sudėtinga. Tai sudaro sunkumų tiek valdžios institucijoms, tiek naudos gavėjams (žr. 40–42 dalis). |
| --- | --- |

IX.

Dabartinė miškininkystės priemonių įgyvendinimo sistema yra sudėtinga. Tai sudaro sunkumų tiek valdžios institucijoms, tiek naudos gavėjams (žr. 40–42 dalis).

| X. | Audito metu nustatyta trūkumų įgyvendinant miškininkystės priemones (žr. 43–58 ir 62–64 dalis), pavyzdžiui:






  — | įvairūs žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku pasirinkimo prioritetai, |
| --- | --- | --- |

X.

Audito metu nustatyta trūkumų įgyvendinant miškininkystės priemones (žr. 43–58 ir 62–64 dalis), pavyzdžiui:

—

įvairūs žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku pasirinkimo prioritetai,

| — | nėra aiškių Bendrijos gairių, kaip nustatyti suderinamumą su aplinka, |
| --- | --- |

—

nėra aiškių Bendrijos gairių, kaip nustatyti suderinamumą su aplinka,

| — | neaiškūs projektų atrankos kriterijai, |
| --- | --- |

—

neaiškūs projektų atrankos kriterijai,

| — | nepakankama teisinė bazė nustatyti, ar žemės panaudojimas, prarastos pajamos atitinka remtinumo reikalavimus, ar naudos gavėjai yra buvę ūkininkai, |
| --- | --- |

—

nepakankama teisinė bazė nustatyti, ar žemės panaudojimas, prarastos pajamos atitinka remtinumo reikalavimus, ar naudos gavėjai yra buvę ūkininkai,

| — | nepakankamos paraiškų tinkamumo patikros vietoje, |
| --- | --- |

—

nepakankamos paraiškų tinkamumo patikros vietoje,

| — | būtinybė patobulinti viešųjų konkursų kontrolės procedūras. |
| --- | --- |

—

būtinybė patobulinti viešųjų konkursų kontrolės procedūras.

| XI. | Kai savivaldybės žemės ūkio paskirties žemę apželdina mišku, parama nėra teikiama sodmenų ir jaunuolynų priežiūrai. Jei tokios vietos savivaldos institucijos praneša, jog gali neturėti pakankamai finansinių išteklių, atsiranda rizika, jog didelę ES paramą gavę projektai vėliau sužlugs (žr. 59–61 dalis). |
| --- | --- |

XI.

Kai savivaldybės žemės ūkio paskirties žemę apželdina mišku, parama nėra teikiama sodmenų ir jaunuolynų priežiūrai. Jei tokios vietos savivaldos institucijos praneša, jog gali neturėti pakankamai finansinių išteklių, atsiranda rizika, jog didelę ES paramą gavę projektai vėliau sužlugs (žr. 59–61 dalis).

| XII. | Miškingų plotų išplėtimas remiant žemės ūkio paskirties žemės apželdinimą mišku yra labai brangus, nes kompensacijos už prarastas žemės ūkio pajamas mokamos 20 metų. Be to, pasiekti rezultatai nebuvo reikšmingi, buvo galima panaudoti mažiau lėšų (žr. 65–78 dalis). |
| --- | --- |

XII.

Miškingų plotų išplėtimas remiant žemės ūkio paskirties žemės apželdinimą mišku yra labai brangus, nes kompensacijos už prarastas žemės ūkio pajamas mokamos 20 metų. Be to, pasiekti rezultatai nebuvo reikšmingi, buvo galima panaudoti mažiau lėšų (žr. 65–78 dalis).

| XIII. | Turėtų būti peržiūrėti įvairūs paramos schemų aspektai. Komisija, atsižvelgdama į visuomenės poreikių raidą ir į tai, jog nuo šiol Bendrijos teisės aktuose tvari aplinkosauga yra pagrindinis prioritetas, turėtų iš naujo apsvarstyti, kaip geriau nustatyti žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku priemonės tikslus ir kuo mažiau panaudoti Bendrijos biudžeto lėšų (žr. 79–87 dalis). |
| --- | --- |

XIII.

Turėtų būti peržiūrėti įvairūs paramos schemų aspektai. Komisija, atsižvelgdama į visuomenės poreikių raidą ir į tai, jog nuo šiol Bendrijos teisės aktuose tvari aplinkosauga yra pagrindinis prioritetas, turėtų iš naujo apsvarstyti, kaip geriau nustatyti žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku priemonės tikslus ir kuo mažiau panaudoti Bendrijos biudžeto lėšų (žr. 79–87 dalis).

ĮVADAS

Miškai Europos Sąjungoje: pagrindiniai duomenys

| 1. | Miškai ir miškingi plotai užima 136 mln. ha (5) plotą, tai sudaro apie 36 % visos ES teritorijos. Miškų dėka skatinamas turizmas, jie yra svarbus Europos gamtos elementas, nes juose gyvena įvairūs žinduoliai, paukščiai ir ropliai. Miškai apsaugo nuo dykumėjimo, griūčių ir vėjo. |
| --- | --- |

1.

Miškai ir miškingi plotai užima 136 mln. ha (5) plotą, tai sudaro apie 36 % visos ES teritorijos. Miškų dėka skatinamas turizmas, jie yra svarbus Europos gamtos elementas, nes juose gyvena įvairūs žinduoliai, paukščiai ir ropliai. Miškai apsaugo nuo dykumėjimo, griūčių ir vėjo.

| 2. | Miškai yra labai svarbūs socialiniu ir ekonominiu požiūriu. Maždaug 65 % miškų yra privatūs, o visoje ES yra apie 12 milijonų miškų savininkų. Tačiau nuosavybės forma visoje Europos Sąjungoje labai skiriasi. Graikijoje ir Airijoje valstybei priklauso beveik du trečdaliai miško žemės. Belgijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Italijoje, Liuksemburge ir Ispanijoje pagrindiniai miškų savininkai yra vietinės bendruomenės, o Šiaurės šalyse dominuoja privačios valdos. Ekonominiu požiūriu ES (15) yra antroji popieriaus ir pjautos medienos gamintoja ir trečioji miško produkcijos eksportuotoja. Miško pramonės produkcijos vertė yra maždaug 300 milijardų EUR, o tai sudaro 10 % visos gamybos vertės ES (5). |
| --- | --- |

2.

Miškai yra labai svarbūs socialiniu ir ekonominiu požiūriu. Maždaug 65 % miškų yra privatūs, o visoje ES yra apie 12 milijonų miškų savininkų. Tačiau nuosavybės forma visoje Europos Sąjungoje labai skiriasi. Graikijoje ir Airijoje valstybei priklauso beveik du trečdaliai miško žemės. Belgijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Italijoje, Liuksemburge ir Ispanijoje pagrindiniai miškų savininkai yra vietinės bendruomenės, o Šiaurės šalyse dominuoja privačios valdos. Ekonominiu požiūriu ES (15) yra antroji popieriaus ir pjautos medienos gamintoja ir trečioji miško produkcijos eksportuotoja. Miško pramonės produkcijos vertė yra maždaug 300 milijardų EUR, o tai sudaro 10 % visos gamybos vertės ES (5).

| 3. | Miškų sektorius yra svarbus darbdavys, ypač ES kaimo vietovėse. Pagal Komisijos duomenis (6) apskaičiuota, kad šiame sektoriuje tiesiogiai įdarbinti 2,6 mln. žmonių. |
| --- | --- |

3.

Miškų sektorius yra svarbus darbdavys, ypač ES kaimo vietovėse. Pagal Komisijos duomenis (6) apskaičiuota, kad šiame sektoriuje tiesiogiai įdarbinti 2,6 mln. žmonių.

ES parama miškininkystei ir ES miškininkystės strategija

| 4. | ES paramą miškams teikia nuo 1964 m. Daugiau nei 30 metų ši parama skiriama miškininkystės struktūrų tobulinimui, o nuo 1992 m. – žemės ūkio paskirties žemei apželdinti mišku. Naujas impulsas buvo duotas 1998 m. gruodžio 15 d. Tarybai priėmus rezoliuciją (7) dėl Europos Sąjungos miškininkystės strategijos. |
| --- | --- |

4.

ES paramą miškams teikia nuo 1964 m. Daugiau nei 30 metų ši parama skiriama miškininkystės struktūrų tobulinimui, o nuo 1992 m. – žemės ūkio paskirties žemei apželdinti mišku. Naujas impulsas buvo duotas 1998 m. gruodžio 15 d. Tarybai priėmus rezoliuciją (7) dėl Europos Sąjungos miškininkystės strategijos.

| 5. | Šioje strategijoje numatoma su miškininkyste susijusių veiksmų tvarka, suteikianti galimybę ateityje miškus integruoti į kitas politikos sritis ir skatinanti visas šios srities suinteresuotas šalis (8) laikytis darnaus ir skaidraus požiūrio. Ši strategija yra grindžiama anksčiau Bendrijos ir valstybių narių prisiimtais įsipareigojimais ir turėjo būti priimta panaudojant nacionalines arba regionines miškų programas. |
| --- | --- |

5.

Šioje strategijoje numatoma su miškininkyste susijusių veiksmų tvarka, suteikianti galimybę ateityje miškus integruoti į kitas politikos sritis ir skatinanti visas šios srities suinteresuotas šalis (8) laikytis darnaus ir skaidraus požiūrio. Ši strategija yra grindžiama anksčiau Bendrijos ir valstybių narių prisiimtais įsipareigojimais ir turėjo būti priimta panaudojant nacionalines arba regionines miškų programas.

| 6. | Strategija yra paremta dviem pagrindiniais principais:






  a) | tvaraus miškų valdymo (9), |
| --- | --- | --- |

6.

Strategija yra paremta dviem pagrindiniais principais:

a)

tvaraus miškų valdymo (9),

| b) | daugiafunkcinio (ekologinio, ekonominio, socialinio) miškų vaidmens. |
| --- | --- |

b)

daugiafunkcinio (ekologinio, ekonominio, socialinio) miškų vaidmens.

ES finansinė parama miškams

| 7. | 1992–1999 m. apie 1,5 milijardo EUR buvo išleista žemės ūkio paskirties žemei apželdinti mišku. 2000–2006 m. ES dalis apželdinimo mišku priemonėms turėtų sudaryti 2 387 mln. EUR, 2 420 mln. EUR būtų skirta kitoms miškininkystės priemonėms (10) (žr. lentelę). |
| --- | --- |

7.

1992–1999 m. apie 1,5 milijardo EUR buvo išleista žemės ūkio paskirties žemei apželdinti mišku. 2000–2006 m. ES dalis apželdinimo mišku priemonėms turėtų sudaryti 2 387 mln. EUR, 2 420 mln. EUR būtų skirta kitoms miškininkystės priemonėms (10) (žr. lentelę).

Image

| 8. | Nuo 2000 m., atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 (11), su miškininkyste susijusios išlaidos yra įtrauktos į kaimo plėtros paramą. Tokia parama yra skirta vienam ar keliems tokiems tikslams skatinti (29 straipsnis):






  — | tvarus miškų valdymas ir miškininkystės plėtra, |
| --- | --- | --- |

8.

Nuo 2000 m., atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 (11), su miškininkyste susijusios išlaidos yra įtrauktos į kaimo plėtros paramą. Tokia parama yra skirta vienam ar keliems tokiems tikslams skatinti (29 straipsnis):

—

tvarus miškų valdymas ir miškininkystės plėtra,

| — | miško išteklių apsauga ir tobulinimas, |
| --- | --- |

—

miško išteklių apsauga ir tobulinimas,

| — | miškingų plotų išplėtimas. |
| --- | --- |

—

miškingų plotų išplėtimas.

Buvo nustatyti du veiksmų tipai:

| a) | apželdinimo mišku (12) (31 straipsnis); |
| --- | --- |

a)

apželdinimo mišku (12) (31 straipsnis);

| b) | kitų miškininkystės priemonių (13) (30 ir 32 straipsniai). |
| --- | --- |

b)

kitų miškininkystės priemonių (13) (30 ir 32 straipsniai).

| 9. | Visa žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku finansinė ES parama gaunama iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus. „Kitos“ žemės apželdinimas mišku finansuojamas iš EŽŪOGF Orientavimo skyriaus, jei tai yra susiję su regionais, atitinkančiais struktūrinių fondų 1 tikslo (14) finansavimo nuostatas, ir iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus, jei šie regionai tokių nuostatų neatitinka. |
| --- | --- |

9.

Visa žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku finansinė ES parama gaunama iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus. „Kitos“ žemės apželdinimas mišku finansuojamas iš EŽŪOGF Orientavimo skyriaus, jei tai yra susiję su regionais, atitinkančiais struktūrinių fondų 1 tikslo (14) finansavimo nuostatas, ir iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus, jei šie regionai tokių nuostatų neatitinka.

| 10. | Pagal lentelėje pateiktus skaičius matyti skirtingas valstybių narių požiūris į priimtą strategiją. Europos Sąjungos Šiaurės šalių (Švedija ir Suomija) teritorijas dengia daugybė miškų, todėl jos neturi reikšmingos apželdinimo mišku politikos, taigi šios šalys teikia pirmenybę susitelkimui ties kitais kaimo plėtros prioritetais. Didžiausios išlaidos yra Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje, kur susiduriama ne tik su didele pakenkimo miškams rizika dėl gaisrų ir sausros, – ten taip pat skatinami miškininkystės veiksmai ekonominiais, socialiniais ir aplinkosaugos tikslais. |
| --- | --- |

10.

Pagal lentelėje pateiktus skaičius matyti skirtingas valstybių narių požiūris į priimtą strategiją. Europos Sąjungos Šiaurės šalių (Švedija ir Suomija) teritorijas dengia daugybė miškų, todėl jos neturi reikšmingos apželdinimo mišku politikos, taigi šios šalys teikia pirmenybę susitelkimui ties kitais kaimo plėtros prioritetais. Didžiausios išlaidos yra Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje, kur susiduriama ne tik su didele pakenkimo miškams rizika dėl gaisrų ir sausros, – ten taip pat skatinami miškininkystės veiksmai ekonominiais, socialiniais ir aplinkosaugos tikslais.

Audito Rūmų atliktas auditas

| 11. | Ankstesnio Audito Rūmų atlikto žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku (15) audito metu buvo nustatyta, jog valstybėse narėse trūko šios priemonės poveikio analizės ir jos įgyvendinimo įvertinimo bei stebėsenos. |
| --- | --- |

11.

Ankstesnio Audito Rūmų atlikto žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku (15) audito metu buvo nustatyta, jog valstybėse narėse trūko šios priemonės poveikio analizės ir jos įgyvendinimo įvertinimo bei stebėsenos.

| 12. | Šis auditas skirtas pirmiau 8 dalyje (16) apibendrintoms miškininkystės priemonėms pagal kaimo plėtros reglamentą. Pagrindiniai Audito Rūmų audito tikslai buvo nustatyti:






  — | ar miškininkystės priemonės paremtos miškininkystės planais ar lygiaverčiais instrumentais, |
| --- | --- | --- |

12.

Šis auditas skirtas pirmiau 8 dalyje (16) apibendrintoms miškininkystės priemonėms pagal kaimo plėtros reglamentą. Pagrindiniai Audito Rūmų audito tikslai buvo nustatyti:

—

ar miškininkystės priemonės paremtos miškininkystės planais ar lygiaverčiais instrumentais,

| — | kaip šios priemonės buvo programuojamos ir finansuojamos, |
| --- | --- |

—

kaip šios priemonės buvo programuojamos ir finansuojamos,

| — | kaip jos buvo įgyvendintos, |
| --- | --- |

—

kaip jos buvo įgyvendintos,

| — | koks buvo jų poveikis atsižvelgiant į ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principus. |
| --- | --- |

—

koks buvo jų poveikis atsižvelgiant į ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principus.

| 13. | Auditas buvo atliekamas Komisijoje (Žemės ūkio generaliniame direktorate), jo metu buvo nagrinėjama su miškininkystės strategijos įgyvendinimu susijusi informacija. Be to, pagrindinėse paramą gaunančiose valstybėse narėse (Ispanijoje, Portugalijoje, Italijoje, Airijoje ir Prancūzijoje) buvo atliekamas nacionalinių, regioninių ir vietos institucijų miškininkystės priemonių ir projektų valdymo auditas. Buvo atliktos 34 pagal finansinę svarbą ir priemonių reprezentatyvumą atrinktų projektų patikros vietoje. |
| --- | --- |

13.

Auditas buvo atliekamas Komisijoje (Žemės ūkio generaliniame direktorate), jo metu buvo nagrinėjama su miškininkystės strategijos įgyvendinimu susijusi informacija. Be to, pagrindinėse paramą gaunančiose valstybėse narėse (Ispanijoje, Portugalijoje, Italijoje, Airijoje ir Prancūzijoje) buvo atliekamas nacionalinių, regioninių ir vietos institucijų miškininkystės priemonių ir projektų valdymo auditas. Buvo atliktos 34 pagal finansinę svarbą ir priemonių reprezentatyvumą atrinktų projektų patikros vietoje.

ES STRATEGIJA IR JOS ĮGYVENDINIMAS

Teisinė sistema

| 14. | Europos bendrijos steigimo sutartyje nėra numatyta bendroji miškininkystės politika, o EB sutarties straipsniuose dėl bendrosios žemės ūkio politikos neužsimenama apie miškininkystės produktų, tokių kaip mediena, rinkos nuostatas. Tokiu būdu, su miškininkyste susijusi Bendrijos veikla buvo vykdoma taikant EB sutarties kitų politikos sričių (17) nuostatas.

  I priede apibendrinama svarbiausia praeityje vykdyta miškininkystės veikla. |
| --- | --- |

14.

Europos bendrijos steigimo sutartyje nėra numatyta bendroji miškininkystės politika, o EB sutarties straipsniuose dėl bendrosios žemės ūkio politikos neužsimenama apie miškininkystės produktų, tokių kaip mediena, rinkos nuostatas. Tokiu būdu, su miškininkyste susijusi Bendrijos veikla buvo vykdoma taikant EB sutarties kitų politikos sričių (17) nuostatas.

I priede apibendrinama svarbiausia praeityje vykdyta miškininkystės veikla.

Tvarumas ir kaip jį pasiekti

| 15. | Tvarumo sąvoka buvo nagrinėjama tarptautinėse konferencijose ir iš esmės ji yra susijusi su politiniais įsipareigojimais. Konferencijų Helsinkyje ir Lisabonoje, atitinkamai 1993 ir 1998 m., metu, nustatant stebėsenos rodiklius, buvo aiškiau apibrėžta tvaraus miškų valdymo sąvoka. Tačiau ši sąvoka yra neapibrėžta, nes ji paremtas vienas kitą papildančiais tikslais (iš esmės ekonominiais, aplinkosaugos ir socialiniais) ir siekiais (pavyzdžiui biologinės įvairovės apsaugos ir produktyvumo), kurie gali būti prieštaringi. |
| --- | --- |

15.

Tvarumo sąvoka buvo nagrinėjama tarptautinėse konferencijose ir iš esmės ji yra susijusi su politiniais įsipareigojimais. Konferencijų Helsinkyje ir Lisabonoje, atitinkamai 1993 ir 1998 m., metu, nustatant stebėsenos rodiklius, buvo aiškiau apibrėžta tvaraus miškų valdymo sąvoka. Tačiau ši sąvoka yra neapibrėžta, nes ji paremtas vienas kitą papildančiais tikslais (iš esmės ekonominiais, aplinkosaugos ir socialiniais) ir siekiais (pavyzdžiui biologinės įvairovės apsaugos ir produktyvumo), kurie gali būti prieštaringi.

| 16. | Atrodo, jog buvo ypač sudėtinga rasti tinkamą pusiausvyrą tarp ekonominių, aplinkosaugos ir socialinių tikslų. Suinteresuotosios šalys pusiausvyrą nustato skirtingai pagal savo asmeninius interesus, todėl egzistuoja šių įvairių veikėjų konfliktai. Vienoje lankytoje valstybėje narėje aplinkosaugos NVO aštriai kritikavo politiką, teigdamos, jog pastaroji ypač atkreipia dėmesį į ekonominius aspektus, tačiau skiria nepakankamai dėmesio biologinės įvairovės išsaugojimo būtinybei. Kitos valstybės narės ribotai vertino socialinius miškų aspektus. Diagrama paaiškina įvairius tvarios plėtros elementus. |
| --- | --- |

16.

Atrodo, jog buvo ypač sudėtinga rasti tinkamą pusiausvyrą tarp ekonominių, aplinkosaugos ir socialinių tikslų. Suinteresuotosios šalys pusiausvyrą nustato skirtingai pagal savo asmeninius interesus, todėl egzistuoja šių įvairių veikėjų konfliktai. Vienoje lankytoje valstybėje narėje aplinkosaugos NVO aštriai kritikavo politiką, teigdamos, jog pastaroji ypač atkreipia dėmesį į ekonominius aspektus, tačiau skiria nepakankamai dėmesio biologinės įvairovės išsaugojimo būtinybei. Kitos valstybės narės ribotai vertino socialinius miškų aspektus. Diagrama paaiškina įvairius tvarios plėtros elementus.

Image

„Miško“ sąvokos apibrėžimas valstybėse narėse skiriasi

| 17. | Valstybės narės nenaudoja vienodo miškingų plotų sąvokos apibrėžimo. Tarptautinis apibrėžimas egzistuoja (būtent pateiktas FAO – Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (18)), tačiau, kaip pabrėžta Europos Komisijos parengtoje ataskaitoje, jis netaikomas visose valstybėse narėse vienodai (19). |
| --- | --- |

17.

Valstybės narės nenaudoja vienodo miškingų plotų sąvokos apibrėžimo. Tarptautinis apibrėžimas egzistuoja (būtent pateiktas FAO – Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (18)), tačiau, kaip pabrėžta Europos Komisijos parengtoje ataskaitoje, jis netaikomas visose valstybėse narėse vienodai (19).

| 18. | II priede parodyti valstybėse narėse taikomų miškininkystės sąvokų skirtumai. Pavyzdžiui, jei būtų taikoma Airijoje vartojama „miško ploto“ sąvoka, visas ES miško plotas sumažėtų maždaug 5 %, tuo tarpu taikant Liuksemburgo sąvoką miško plotas padidėtų apie 3 % (20). Vienas iš ES paramos miškininkystei tikslų yra miškingų plotų išplėtimas, tačiau kadangi nėra visuotinai taikomo sąvokos apibrėžimo, sunku patikrinti, kiek tikslas yra pasiektas. |
| --- | --- |

18.

II priede parodyti valstybėse narėse taikomų miškininkystės sąvokų skirtumai. Pavyzdžiui, jei būtų taikoma Airijoje vartojama „miško ploto“ sąvoka, visas ES miško plotas sumažėtų maždaug 5 %, tuo tarpu taikant Liuksemburgo sąvoką miško plotas padidėtų apie 3 % (20). Vienas iš ES paramos miškininkystei tikslų yra miškingų plotų išplėtimas, tačiau kadangi nėra visuotinai taikomo sąvokos apibrėžimo, sunku patikrinti, kiek tikslas yra pasiektas.

Bendras miškininkystės strategijos įgyvendinimo valdymas nėra aiškus

| 19. | ES miškininkystės strategijos valdymo atsakomybę pasidalija Komisija ir valstybės narės. Pagal kaimo plėtros reglamentą įvairi atsakomybė įgyvendinant šią strategiją pasiskirsto tokiu būdu:






  a) | I lygis: strategiją pasiūlė Komisija
   (21) (ją vėliau priėmė Taryba); buvo atsižvelgta į tarptautinius įsipareigojimus ir esmines tvarumo bei daugiafunkcionalumo sąvokas; |
| --- | --- | --- |

19.

ES miškininkystės strategijos valdymo atsakomybę pasidalija Komisija ir valstybės narės. Pagal kaimo plėtros reglamentą įvairi atsakomybė įgyvendinant šią strategiją pasiskirsto tokiu būdu:

a)

I lygis: strategiją pasiūlė Komisija
   (21) (ją vėliau priėmė Taryba); buvo atsižvelgta į tarptautinius įsipareigojimus ir esmines tvarumo bei daugiafunkcionalumo sąvokas;

| b) | II lygis: pagal subsidiarumo principą, valstybės narės atsako už nacionalinių miškų programų ar lygiaverčių instrumentų planavimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

b)

II lygis: pagal subsidiarumo principą, valstybės narės atsako už nacionalinių miškų programų ar lygiaverčių instrumentų planavimą ir įgyvendinimą;

| c) | III lygis: pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999, nustatantį miškininkystės priemonių struktūrą ir reikalavimus, miškininkystės priemonės yra bendrai finansuojamos iš valstybių narių ir Bendrijos biudžeto; |
| --- | --- |

c)

III lygis: pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999, nustatantį miškininkystės priemonių struktūrą ir reikalavimus, miškininkystės priemonės yra bendrai finansuojamos iš valstybių narių ir Bendrijos biudžeto;

| d) | IV lygis: individualius projektus tvirtina ir valdo nacionalinės, regioninės ar vietos valstybių narių valdžios institucijos. |
| --- | --- |

d)

IV lygis: individualius projektus tvirtina ir valdo nacionalinės, regioninės ar vietos valstybių narių valdžios institucijos.

| 20. | Taigi miškininkystės priemonės valstybėse narėse turi atitikti Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 reikalavimus; Komisija prisiima finansinę atsakomybę (22), įskaitant jų tinkamumo įvertinimą (efektyvios, rezultatyvios, ekonomiškos), tuo tarpu valstybės narės atsako už nacionalinių programų, pagal kurias taikomos miškininkystės priemonės (23), parengimą ir įgyvendinimą. |
| --- | --- |

20.

Taigi miškininkystės priemonės valstybėse narėse turi atitikti Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 reikalavimus; Komisija prisiima finansinę atsakomybę (22), įskaitant jų tinkamumo įvertinimą (efektyvios, rezultatyvios, ekonomiškos), tuo tarpu valstybės narės atsako už nacionalinių programų, pagal kurias taikomos miškininkystės priemonės (23), parengimą ir įgyvendinimą.

| 21. | Audito metu buvo nustatyta, kad nei Komisija, nei valstybės narės neprisiėmė atsakomybės įvertinti, ar projektas padėjo įgyvendinti ES miškininkystės strategiją. Be to, nacionalinės valdžios institucijos sistemingai nevertino, ar patvirtintas tinkamu ES bendrajam finansavimui projektas atitiko strategiją ir jos tikslus. |
| --- | --- |

21.

Audito metu buvo nustatyta, kad nei Komisija, nei valstybės narės neprisiėmė atsakomybės įvertinti, ar projektas padėjo įgyvendinti ES miškininkystės strategiją. Be to, nacionalinės valdžios institucijos sistemingai nevertino, ar patvirtintas tinkamu ES bendrajam finansavimui projektas atitiko strategiją ir jos tikslus.

| 22. | Dėl strategijos įgyvendinimo, būtina patikslinti Komisijos ir valstybių narių atsakomybę ir vaidmenis ne tik tam, kad būtų bendrai sustiprintas rezultatyvus valdymas, bet ir tam, kad būtų maksimaliai padidintas ES finansavimo poveikis miškininkystės sektoriuje. Be to, tai padės Komisijai visiškai atitikti teisinius reikalavimus dėl finansinės biudžeto vykdymo atskaitomybės. |
| --- | --- |

22.

Dėl strategijos įgyvendinimo, būtina patikslinti Komisijos ir valstybių narių atsakomybę ir vaidmenis ne tik tam, kad būtų bendrai sustiprintas rezultatyvus valdymas, bet ir tam, kad būtų maksimaliai padidintas ES finansavimo poveikis miškininkystės sektoriuje. Be to, tai padės Komisijai visiškai atitikti teisinius reikalavimus dėl finansinės biudžeto vykdymo atskaitomybės.

NACIONALINĖS MIŠKŲ PROGRAMOS ARBA LYGIAVERČIAI INSTRUMENTAI

| 23. | Kaip nurodyta 19 dalies a punkte ir numatyta pagrindiniame reglamente dėl paramos kaimo plėtrai (24), nuo 1999 m. valstybių narių buvo reikalaujama, kad jų kaimo plėtros miškininkystės priemonės būtų paremtos nacionalinėmis arba subnacionalinėmis miškų programomis, arba lygiaverčiais instrumentais. |
| --- | --- |

23.

Kaip nurodyta 19 dalies a punkte ir numatyta pagrindiniame reglamente dėl paramos kaimo plėtrai (24), nuo 1999 m. valstybių narių buvo reikalaujama, kad jų kaimo plėtros miškininkystės priemonės būtų paremtos nacionalinėmis arba subnacionalinėmis miškų programomis, arba lygiaverčiais instrumentais.

| 24. | Komisijos bendrai finansuotoje studijoje (25), skirtoje asmenims, nustatantiems esmines veiklos kryptis, pasiūlyti efektyvesnius nacionalinių miškų programų parengimo ir įgyvendinimo būdus, buvo nagrinėjamas šių programų egzistavimas valstybėse narėse. Paaiškėjo, kad tokių programų buvimas ir turinys labai skyrėsi. Studijoje pastebima, kad net 2001 m. kai kurios valstybės narės tokių programų neturėjo, kitos jas pradėjo rengti ir tik vos kelios jas jau ėmėsi įgyvendinti. |
| --- | --- |

24.

Komisijos bendrai finansuotoje studijoje (25), skirtoje asmenims, nustatantiems esmines veiklos kryptis, pasiūlyti efektyvesnius nacionalinių miškų programų parengimo ir įgyvendinimo būdus, buvo nagrinėjamas šių programų egzistavimas valstybėse narėse. Paaiškėjo, kad tokių programų buvimas ir turinys labai skyrėsi. Studijoje pastebima, kad net 2001 m. kai kurios valstybės narės tokių programų neturėjo, kitos jas pradėjo rengti ir tik vos kelios jas jau ėmėsi įgyvendinti.

| 25. | Iš tiesų tik 2003 m. balandžio mėnesį buvo nuspręsta įgyvendinti bendrą nacionalinėms miškų programoms taikomų principų nustatymo metodą (26). |
| --- | --- |

25.

Iš tiesų tik 2003 m. balandžio mėnesį buvo nuspręsta įgyvendinti bendrą nacionalinėms miškų programoms taikomų principų nustatymo metodą (26).

| 26. | Studijoje išryškėjo šie pagrindiniai trūkumai: lėtas miškų programų rengimo procesas; jų formulavimas netikslus; jei jos egzistuoja, jų įgyvendinimas yra fragmentiškas. Studijoje buvo nustatyta, jog, be kita ko, tokia situacija susidarė dėl daugybės veikėjų ir tvarios plėtros sąvokos neapibrėžtumo. |
| --- | --- |

26.

Studijoje išryškėjo šie pagrindiniai trūkumai: lėtas miškų programų rengimo procesas; jų formulavimas netikslus; jei jos egzistuoja, jų įgyvendinimas yra fragmentiškas. Studijoje buvo nustatyta, jog, be kita ko, tokia situacija susidarė dėl daugybės veikėjų ir tvarios plėtros sąvokos neapibrėžtumo.

| 27. | Kadangi nebuvo miškininkystės programų, pagal reglamentą miškininkystės sektorius gali būti paremtas lygiaverčiais instrumentais (27). Reglamente aiškiai numatyta, kad instrumentas turi būti lygiavertis ir tokiu būdu nustatyti ir pagrįsti ES miškininkystės strategijos ir bendrai ES finansuojamų nacionalinių miškininkystės priemonių ryšį. Komisija sutiko, kad kaimo plėtros planai (KPP) ir veiklos programos (VP) būtų laikomi lygiaverčiais miškininkystės programoms. |
| --- | --- |

27.

Kadangi nebuvo miškininkystės programų, pagal reglamentą miškininkystės sektorius gali būti paremtas lygiaverčiais instrumentais (27). Reglamente aiškiai numatyta, kad instrumentas turi būti lygiavertis ir tokiu būdu nustatyti ir pagrįsti ES miškininkystės strategijos ir bendrai ES finansuojamų nacionalinių miškininkystės priemonių ryšį. Komisija sutiko, kad kaimo plėtros planai (KPP) ir veiklos programos (VP) būtų laikomi lygiaverčiais miškininkystės programoms.

| 28. | Tačiau KPP nustato įvairių kaimo plėtros priemonių ryšį kaimo plėtros politikos įgyvendinimui. Paprastai jie yra susiję ne su miškininkyste, bet su kitais žemės ūkio prioritetais, kurie iš esmės daugiausiai sunaudoja finansinių išteklių. Tuo tarpu miškininkystės programos paremtos su mišku susijusiais prioritetais, taip pat ir strategijos įgyvendinimu; kai kurios KPP numatytos miškininkystės priemonės gali būti labai nežymios, palyginus su labiau į žemės ūkį orientuotomis antrojo BŽŪP ramsčio priemonėmis. |
| --- | --- |

28.

Tačiau KPP nustato įvairių kaimo plėtros priemonių ryšį kaimo plėtros politikos įgyvendinimui. Paprastai jie yra susiję ne su miškininkyste, bet su kitais žemės ūkio prioritetais, kurie iš esmės daugiausiai sunaudoja finansinių išteklių. Tuo tarpu miškininkystės programos paremtos su mišku susijusiais prioritetais, taip pat ir strategijos įgyvendinimu; kai kurios KPP numatytos miškininkystės priemonės gali būti labai nežymios, palyginus su labiau į žemės ūkį orientuotomis antrojo BŽŪP ramsčio priemonėmis.

| 29. | Be to, kaip minėta toliau, Komisija turėjo sunkumų įvertinti lygiaverčius instrumentus dėl dviejų priežasčių: laiko stokos ir vidaus organizacijos trūkumų. |
| --- | --- |

29.

Be to, kaip minėta toliau, Komisija turėjo sunkumų įvertinti lygiaverčius instrumentus dėl dviejų priežasčių: laiko stokos ir vidaus organizacijos trūkumų.

| 30. | Atsižvelgiant į teisės aktus (28), nacionalinės institucijos KPP ir VP Komisijai turi pateikti iki 1999 m. pabaigos. Programavimo laikotarpis prasidėjo 2000 m. sausio 1 d. 1999 m. pabaigoje ir 2000 m. pradžioje Komisijos darbo krūvis buvo nepaprastai didelis, ir kelis mėnesius Komisijos padaliniai per labai trumpą laiką turėjo įvertinti didelį kiekį dokumentų (29). |
| --- | --- |

30.

Atsižvelgiant į teisės aktus (28), nacionalinės institucijos KPP ir VP Komisijai turi pateikti iki 1999 m. pabaigos. Programavimo laikotarpis prasidėjo 2000 m. sausio 1 d. 1999 m. pabaigoje ir 2000 m. pradžioje Komisijos darbo krūvis buvo nepaprastai didelis, ir kelis mėnesius Komisijos padaliniai per labai trumpą laiką turėjo įvertinti didelį kiekį dokumentų (29).

| 31. | Dažnai prieš patvirtinant planus įtemptos diskusijos ir derybos vyko tarp Komisijos ir nacionalinių institucijų. Miškininkystės priemonės buvo tik viena iš diskusijų temų, vėliau buvo padaryta daug pakeitimų. Daugelyje valstybių narių patvirtinimo procedūra užtruko ilgiau nei metus, o programos ir planai buvo priimti tik 2001 m. |
| --- | --- |

31.

Dažnai prieš patvirtinant planus įtemptos diskusijos ir derybos vyko tarp Komisijos ir nacionalinių institucijų. Miškininkystės priemonės buvo tik viena iš diskusijų temų, vėliau buvo padaryta daug pakeitimų. Daugelyje valstybių narių patvirtinimo procedūra užtruko ilgiau nei metus, o programos ir planai buvo priimti tik 2001 m.

| 32. | Viena iš to priežasčių yra ta, daug įvairių Komisijos generalinių direktoratų ir padalinių yra įtraukti į Komisijos KPP ir VP (30) patvirtinimo procesą, o tuo pačiu ir į miškininkystės priemonių patvirtinimą. Žemės ūkio generalinis direktoratas buvo atsakingas už KPP analizę, o bendru VP koordinavimu rūpinosi Regioninės politikos generalinis direktoratas. Iš viso, daugiau nei aštuoni Žemės ūkio generalinio direktorato padaliniai ir kiti septyni direktoratai (t.y. Aplinkos, Energetikos ir transporto, Sveikatos ir vartotojų apsaugos) yra susiję su miškininkystės klausimais. Dėl tokio su miškininkyste susijusių užduočių padalijimo tokiam dideliam skaičiui Komisijos skyrių sukelia nenuoseklumo grėsmę ir komplikuoja sprendimų priėmimą. |
| --- | --- |

32.

Viena iš to priežasčių yra ta, daug įvairių Komisijos generalinių direktoratų ir padalinių yra įtraukti į Komisijos KPP ir VP (30) patvirtinimo procesą, o tuo pačiu ir į miškininkystės priemonių patvirtinimą. Žemės ūkio generalinis direktoratas buvo atsakingas už KPP analizę, o bendru VP koordinavimu rūpinosi Regioninės politikos generalinis direktoratas. Iš viso, daugiau nei aštuoni Žemės ūkio generalinio direktorato padaliniai ir kiti septyni direktoratai (t.y. Aplinkos, Energetikos ir transporto, Sveikatos ir vartotojų apsaugos) yra susiję su miškininkystės klausimais. Dėl tokio su miškininkyste susijusių užduočių padalijimo tokiam dideliam skaičiui Komisijos skyrių sukelia nenuoseklumo grėsmę ir komplikuoja sprendimų priėmimą.

| 33. | Apie šią problemą jau 1997 m. kalbėjo Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (31). Jis rašė: „Už su miškininkyste susijusių svarbiausių Bendrijos teisės aktų parengimą ir taikymą yra atsakingi įvairūs Europos Komisijos generaliniai direktoratai. Todėl sudėtinga nuosekliai atsižvelgti į miškininkystės politikos tikslus.“ |
| --- | --- |

33.

Apie šią problemą jau 1997 m. kalbėjo Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (31). Jis rašė: „Už su miškininkyste susijusių svarbiausių Bendrijos teisės aktų parengimą ir taikymą yra atsakingi įvairūs Europos Komisijos generaliniai direktoratai. Todėl sudėtinga nuosekliai atsižvelgti į miškininkystės politikos tikslus.“

Komisijos turima informacija apie miškininkystės veiklą valstybėse narėse tebėra neišsami

| 34. | Tam, kad miškininkystės priemonės ES būtų finansuojamos nuosekliai, Komisija turi gauti informaciją apie tas miškininkystės priemones valstybėse narėse, kurios nėra finansuojamos iš ES biudžeto. Tačiau tokios informacijos Komisija neturėjo, kai buvo pasiūlytas ir priimtas Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999, ir jos vis dar neturi. Anot Komisijos, pačios valstybės narės neturi skirtingų miškininkystės priemonių sąrašo. |
| --- | --- |

34.

Tam, kad miškininkystės priemonės ES būtų finansuojamos nuosekliai, Komisija turi gauti informaciją apie tas miškininkystės priemones valstybėse narėse, kurios nėra finansuojamos iš ES biudžeto. Tačiau tokios informacijos Komisija neturėjo, kai buvo pasiūlytas ir priimtas Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999, ir jos vis dar neturi. Anot Komisijos, pačios valstybės narės neturi skirtingų miškininkystės priemonių sąrašo.

| 35. | Komisijai turi būti pranešama apie valstybės paramą miškininkystės (ir kitų sričių) sektoriams, o už miškininkystę atsakingas Žemės ūkio generalinio direktorato padalinys turi gauti valstybių narių atsiųstą informacijos kopiją. Tačiau nebuvo parengtas joks tokios paramos sąrašas. |
| --- | --- |

35.

Komisijai turi būti pranešama apie valstybės paramą miškininkystės (ir kitų sričių) sektoriams, o už miškininkystę atsakingas Žemės ūkio generalinio direktorato padalinys turi gauti valstybių narių atsiųstą informacijos kopiją. Tačiau nebuvo parengtas joks tokios paramos sąrašas.

| 36. | Vienas ES finansuojamas (ir Europos miškininkystės instituto koordinuojamas) tyrimų projektas skirtas patikimesnei informacijai apie viešąjį miškininkystės sektoriaus finansavimą gauti; pirmieji rezultatai turėtų pasirodyti 2004 m. Tokia su egzistuojančiais finansiniais instrumentais ir jų poveikiu susijusi svarbiausia informacija turėtų būti esminė bet kokio papildomo ES finansavimo prielaida. |
| --- | --- |

36.

Vienas ES finansuojamas (ir Europos miškininkystės instituto koordinuojamas) tyrimų projektas skirtas patikimesnei informacijai apie viešąjį miškininkystės sektoriaus finansavimą gauti; pirmieji rezultatai turėtų pasirodyti 2004 m. Tokia su egzistuojančiais finansiniais instrumentais ir jų poveikiu susijusi svarbiausia informacija turėtų būti esminė bet kokio papildomo ES finansavimo prielaida.

DIDELIS LĖŠŲ SUNAUDOJIMAS ANKSTESNIU PROGRAMAVIMO LAIKOTARPIU

| 37. | Kaimo plėtros priemonių panaudojimą riboja didelis lėšų skyrimas papildomoms, anksčiau numatytoms BŽŪP miškininkystės priemonėms. Dėl ilgų miškininkystės sutarčių terminų sunku veikti, nes, kaip toliau minėta, didelė turimų lėšų dalis jau buvo skirta papildomoms BŽŪP priemonėms. |
| --- | --- |

37.

Kaimo plėtros priemonių panaudojimą riboja didelis lėšų skyrimas papildomoms, anksčiau numatytoms BŽŪP miškininkystės priemonėms. Dėl ilgų miškininkystės sutarčių terminų sunku veikti, nes, kaip toliau minėta, didelė turimų lėšų dalis jau buvo skirta papildomoms BŽŪP priemonėms.

| 38. | Iki 2000 m. sudarytose (tuo tarpu, kai priemonė buvo finansuojama kaip papildoma BŽŪP reformos priemonė) ir daugiausiai 20 metų laikotarpiui numatytose apželdinimo mišku sutartyse daug lėšų, kaip kaimo plėtros daliai, skirta apželdinimo mišku priemonei. Iš tiesų, 2000–2002 m. didžioji 2000–2006 programinio periodo apželdinimui mišku skirtų lėšų dalis buvo išleista sutarčių, sudarytų anksčiau papildomoms priemonėms, vykdymui. Taigi, nors naujame programiniame periode su aplinkosauga susiję reikalavimai buvo žymiai sugriežtinti, kol kas nenustatyta jokios papildomos naudos aplinkai, nes iš esmės didžiajai daliai panaudotų lėšų taikomi ne tokie griežti iki 2000 m. numatyti įsipareigojimai. |
| --- | --- |

38.

Iki 2000 m. sudarytose (tuo tarpu, kai priemonė buvo finansuojama kaip papildoma BŽŪP reformos priemonė) ir daugiausiai 20 metų laikotarpiui numatytose apželdinimo mišku sutartyse daug lėšų, kaip kaimo plėtros daliai, skirta apželdinimo mišku priemonei. Iš tiesų, 2000–2002 m. didžioji 2000–2006 programinio periodo apželdinimui mišku skirtų lėšų dalis buvo išleista sutarčių, sudarytų anksčiau papildomoms priemonėms, vykdymui. Taigi, nors naujame programiniame periode su aplinkosauga susiję reikalavimai buvo žymiai sugriežtinti, kol kas nenustatyta jokios papildomos naudos aplinkai, nes iš esmės didžiajai daliai panaudotų lėšų taikomi ne tokie griežti iki 2000 m. numatyti įsipareigojimai.

| 39. | Dabartinis septynerių metų programinis periodas nėra pritaikytas apželdinimo mišku sutartims, kurios gali būti ir yra dažnai vykdomos 20 metų. Be to, visa metinių priemokų už hektarą suma, į kurią turi teisę paramos gavėjas, ir kuri padengtų per 20 ir mažiau metų tariamai prarastas pajamas, žymiai viršija programoms numatytus turimus finansavimo išteklius. |
| --- | --- |

39.

Dabartinis septynerių metų programinis periodas nėra pritaikytas apželdinimo mišku sutartims, kurios gali būti ir yra dažnai vykdomos 20 metų. Be to, visa metinių priemokų už hektarą suma, į kurią turi teisę paramos gavėjas, ir kuri padengtų per 20 ir mažiau metų tariamai prarastas pajamas, žymiai viršija programoms numatytus turimus finansavimo išteklius.

SUDĖTINGA SISTEMA

Sukuriami sunkumai valdžios institucijoms ir paramos gavėjams

| 40. | Kaip nurodyta 5 dalyje, finansinė sistema yra sudėtinga. Reikalavimas valdžios institucijoms naudoti dvejopas taisykles sukelia daug bereikalingos painiavos. Operacijų patikros, kurias turi atlikti valstybė narė, skiriasi priklausomai nuo to, ar buvo finansuojama iš EŽOŪGF Garantijų, ar iš Orientavimo skyriaus (32). Dėl tokio sistemų dvilypumo sumažėja jų aiškumas ir rezultatyvumas. Zalcburgo kaimo plėtros konferencijoje šią sistemą kritikavo kelios suinteresuotosios šalys (33). |
| --- | --- |

40.

Kaip nurodyta 5 dalyje, finansinė sistema yra sudėtinga. Reikalavimas valdžios institucijoms naudoti dvejopas taisykles sukelia daug bereikalingos painiavos. Operacijų patikros, kurias turi atlikti valstybė narė, skiriasi priklausomai nuo to, ar buvo finansuojama iš EŽOŪGF Garantijų, ar iš Orientavimo skyriaus (32). Dėl tokio sistemų dvilypumo sumažėja jų aiškumas ir rezultatyvumas. Zalcburgo kaimo plėtros konferencijoje šią sistemą kritikavo kelios suinteresuotosios šalys (33).

| 41. | Reguliavimo sistema buvo keičiama kelis kartus. Paskutinį kartą 2003 m. buvo padaryti keli pakeitimai, iš kurių du labai svarbūs. Tam tikrų miškininkystės sektoriaus investicijų nustatymui vėl buvo leista taikyti standartines vieneto išlaidas, tuo tarpu anksčiau buvo reikalaujama patirtas išlaidas patvirtinančių sąskaitų faktūrų arba lygiaverčių dokumentų. Be to, IAKS reikalavimais (34) grindžiama sankcijų sistema mokėjimams už plotą nuo šiol nebetaikoma atgaline data nuo 2000 m. sausio 1 d. Todėl neaišku, kokios sankcijos taikomos patikrinimų metu nustačius skirtumą tarp deklaruoto ir realaus ploto. |
| --- | --- |

41.

Reguliavimo sistema buvo keičiama kelis kartus. Paskutinį kartą 2003 m. buvo padaryti keli pakeitimai, iš kurių du labai svarbūs. Tam tikrų miškininkystės sektoriaus investicijų nustatymui vėl buvo leista taikyti standartines vieneto išlaidas, tuo tarpu anksčiau buvo reikalaujama patirtas išlaidas patvirtinančių sąskaitų faktūrų arba lygiaverčių dokumentų. Be to, IAKS reikalavimais (34) grindžiama sankcijų sistema mokėjimams už plotą nuo šiol nebetaikoma atgaline data nuo 2000 m. sausio 1 d. Todėl neaišku, kokios sankcijos taikomos patikrinimų metu nustačius skirtumą tarp deklaruoto ir realaus ploto.

| 42. | Sistema paramos gavėjams taip pat yra sudėtinga. Norėdami gauti priemonių paramą, jie turi pateikti maždaug 22 dokumentus. Informacijos pateikimui skirtas laikas yra trumpas, o tai, kad paraiškų pateikimui numatytas laikotarpis nėra visada iš anksto žinomas, sukelia dar didesnę painiavą. Todėl visose aplankytose valstybėse narėse paprastai paraiškas paramos gavėjų vardu pateikia specializuotos agentūros arba konsultantai ir tokiu būdu padidina administravimo krūvį (Italija, Airija, Ispanija, Portugalija, Prancūzija). |
| --- | --- |

42.

Sistema paramos gavėjams taip pat yra sudėtinga. Norėdami gauti priemonių paramą, jie turi pateikti maždaug 22 dokumentus. Informacijos pateikimui skirtas laikas yra trumpas, o tai, kad paraiškų pateikimui numatytas laikotarpis nėra visada iš anksto žinomas, sukelia dar didesnę painiavą. Todėl visose aplankytose valstybėse narėse paprastai paraiškas paramos gavėjų vardu pateikia specializuotos agentūros arba konsultantai ir tokiu būdu padidina administravimo krūvį (Italija, Airija, Ispanija, Portugalija, Prancūzija).

MIŠKININKYSTĖS PRIEMONIŲ ĮGYVENDINIMAS

Žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku

| 43. | 1992–1999 m. laikotarpiui žemės ūkio paskirties žemės apželdinimui mišku taikomas Reglamentas (EEB) Nr. 2080/92. Tai buvo valstybėms narėms privaloma papildoma BŽŪP priemonė, skirta skatinti alternatyvų žemės ūkio paskirties žemės panaudojimą ir miškininkystės veiklos plėtrą ūkiuose. |
| --- | --- |

43.

1992–1999 m. laikotarpiui žemės ūkio paskirties žemės apželdinimui mišku taikomas Reglamentas (EEB) Nr. 2080/92. Tai buvo valstybėms narėms privaloma papildoma BŽŪP priemonė, skirta skatinti alternatyvų žemės ūkio paskirties žemės panaudojimą ir miškininkystės veiklos plėtrą ūkiuose.

| 44. | Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 31 straipsnyje numatyta, jog 2000–2006 m. žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku skirtas žemės ūkio paskirties žemę pakeisti miškais ar miškingais plotais. Žemės ūkio paskirties žemę apželdinant mišku, atsižvelgiant į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/1999, siekiama išplėsti miškingus plotus (žr. 8 dalį). Parama skiriama, jei miško želdiniai yra pritaikyti vietos sąlygoms ir atitinka aplinkosaugos reikalavimus. Žemės ūkio paskirties žemės tinkamumą apželdinimo mišku paramai gauti nustato valstybė narė; tai gali būti ariamoji žemė, pievos, daugiametės ganyklos ir žemė, naudojama daugiametėms kultūroms, kai žemės ūkio veikla vykdoma reguliariai (Reglamentas (EB) Nr. 445/2002, 26 straipsnis). |
| --- | --- |

44.

Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 31 straipsnyje numatyta, jog 2000–2006 m. žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku skirtas žemės ūkio paskirties žemę pakeisti miškais ar miškingais plotais. Žemės ūkio paskirties žemę apželdinant mišku, atsižvelgiant į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/1999, siekiama išplėsti miškingus plotus (žr. 8 dalį). Parama skiriama, jei miško želdiniai yra pritaikyti vietos sąlygoms ir atitinka aplinkosaugos reikalavimus. Žemės ūkio paskirties žemės tinkamumą apželdinimo mišku paramai gauti nustato valstybė narė; tai gali būti ariamoji žemė, pievos, daugiametės ganyklos ir žemė, naudojama daugiametėms kultūroms, kai žemės ūkio veikla vykdoma reguliariai (Reglamentas (EB) Nr. 445/2002, 26 straipsnis).

| 45. | Tokiu būdu žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku, pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2080/92 numatytas kitam žemės ūkio paskirties žemės panaudojimui, atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999, buvo perorientuotas į miškingų plotų išplėtimą. Be to, nuo šiol apželdinimas mišku yra KPP, turinčių savo administravimo, įgyvendinimo ir kontrolės kriterijus valstybėse narėse dalis. Apželdinimas mišku nebėra privalomas. |
| --- | --- |

45.

Tokiu būdu žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku, pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2080/92 numatytas kitam žemės ūkio paskirties žemės panaudojimui, atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999, buvo perorientuotas į miškingų plotų išplėtimą. Be to, nuo šiol apželdinimas mišku yra KPP, turinčių savo administravimo, įgyvendinimo ir kontrolės kriterijus valstybėse narėse dalis. Apželdinimas mišku nebėra privalomas.

Su aplinkosauga suderinamas miško plotų plėtimas

| 46. | Atsižvelgiant į aplinkosaugos reikalavimus buvo skirtingai interpretuojami apželdinamų mišku plotų atrankos prioritetai. Kai kuriose šalyse tam, kad būtų išvengta erozijos, prioritetas buvo teikiamas kokybiškai ar vidutinės vertės žemei ant atvirų kalvų (Ispanijoje), bet, jei buvo atsižvelgta į aplinkosaugos poreikius, ne visuomet buvo laikomasi sąlygos, pagal kurią atitinkama žemė turi būti žemės ūkio paskirties. Kitose šalyse (Italijoje, Portugalijoje), kuriose buvo nustatytos panašios klimato sąlygos ir aplinkosaugos poreikiai, konstatuota, kad miškais apsodinta aukštos kokybės ir vertės žemės ūkio paskirties žemė. Nebuvo numatyta jokių aiškių veiklos tikslų nei gairių, padedančių nustatyti apželdinimo mišku prioritetus atsižvelgiant į strategiją, o ypač į aplinkosaugą. Trijose aplankytose valstybėse narėse iš penkių nebuvo vykdomi jokie sisteminiai patikrinimai prieš projektų pradžią jų atitikimo aplinkosaugos reikalavimams nustatyti (Ispanijoje, Portugalijoje, Prancūzijoje), o vienoje valstybėje narėje (Airijoje) nustatyta, kad viename iš audituotų projektų nebuvo atliktas išankstinis patvirtinimas, nors tai buvo numatyta procedūrose. |
| --- | --- |

46.

Atsižvelgiant į aplinkosaugos reikalavimus buvo skirtingai interpretuojami apželdinamų mišku plotų atrankos prioritetai. Kai kuriose šalyse tam, kad būtų išvengta erozijos, prioritetas buvo teikiamas kokybiškai ar vidutinės vertės žemei ant atvirų kalvų (Ispanijoje), bet, jei buvo atsižvelgta į aplinkosaugos poreikius, ne visuomet buvo laikomasi sąlygos, pagal kurią atitinkama žemė turi būti žemės ūkio paskirties. Kitose šalyse (Italijoje, Portugalijoje), kuriose buvo nustatytos panašios klimato sąlygos ir aplinkosaugos poreikiai, konstatuota, kad miškais apsodinta aukštos kokybės ir vertės žemės ūkio paskirties žemė. Nebuvo numatyta jokių aiškių veiklos tikslų nei gairių, padedančių nustatyti apželdinimo mišku prioritetus atsižvelgiant į strategiją, o ypač į aplinkosaugą. Trijose aplankytose valstybėse narėse iš penkių nebuvo vykdomi jokie sisteminiai patikrinimai prieš projektų pradžią jų atitikimo aplinkosaugos reikalavimams nustatyti (Ispanijoje, Portugalijoje, Prancūzijoje), o vienoje valstybėje narėje (Airijoje) nustatyta, kad viename iš audituotų projektų nebuvo atliktas išankstinis patvirtinimas, nors tai buvo numatyta procedūrose.

Administracinis įgyvendinimas (neaiškūs projektų atrankos kriterijai)

| 47. | Daugelio priemonių įgyvendinimui projektų paraiškų buvo pateikta daugiau nei buvo lėšų. Tokiu būdu, reikėjo pasirinkti, kokius projektus finansuoti iš visų tinkamų. Nors Komisija paskelbė gairių dokumentą (35), audito metu nustatyta nemažai trūkumų vykdant projektų atrankos procedūrą: dažnai trūko tikslių, aiškių ir objektyvių kriterijų nustatant prioritetus ir atrenkant įvairias projektų paraiškas (Italijoje, Ispanijoje, Portugalijoje, Prancūzijoje). Dažnai buvo taikomas „pirmas atėjai, pirmas gavai“ principas (36). Kartais atrankos procedūros buvo nepakankamai pagrįstos dokumentais. Nebuvo jokios tinkamos informacinės sistemos, kurios pagalba būtų buvę galima registruoti atmestas arba nepriimtas paraiškas (Italijoje, Portugalijoje). |
| --- | --- |

47.

Daugelio priemonių įgyvendinimui projektų paraiškų buvo pateikta daugiau nei buvo lėšų. Tokiu būdu, reikėjo pasirinkti, kokius projektus finansuoti iš visų tinkamų. Nors Komisija paskelbė gairių dokumentą (35), audito metu nustatyta nemažai trūkumų vykdant projektų atrankos procedūrą: dažnai trūko tikslių, aiškių ir objektyvių kriterijų nustatant prioritetus ir atrenkant įvairias projektų paraiškas (Italijoje, Ispanijoje, Portugalijoje, Prancūzijoje). Dažnai buvo taikomas „pirmas atėjai, pirmas gavai“ principas (36). Kartais atrankos procedūros buvo nepakankamai pagrįstos dokumentais. Nebuvo jokios tinkamos informacinės sistemos, kurios pagalba būtų buvę galima registruoti atmestas arba nepriimtas paraiškas (Italijoje, Portugalijoje).

Sudėtinga nustatyti ankstesnę žemės naudojimo paskirtį

| 48. | Svarbus miškininkystės priemonės požymis – siekiant atitikti tinkamumo reikalavimus, žemė anksčiau turėjo būti žemės ūkio paskirties. Pagal ankstesnę žemės naudojimo paskirtį taip pat nustatoma išmokos suma, skirta kompensuoti prarastas pajamas, kuri yra tuo didesnė, kuo pelningiau ši žemė buvo naudojama anksčiau. Štai kodėl ypač svarbu, kad egzistuotų patikimos sistemos, kurių pagalba būtų galima patikrinti, kad pateikta kompensacijų dydį patvirtinanti informacija yra teisinga (37). |
| --- | --- |

48.

Svarbus miškininkystės priemonės požymis – siekiant atitikti tinkamumo reikalavimus, žemė anksčiau turėjo būti žemės ūkio paskirties. Pagal ankstesnę žemės naudojimo paskirtį taip pat nustatoma išmokos suma, skirta kompensuoti prarastas pajamas, kuri yra tuo didesnė, kuo pelningiau ši žemė buvo naudojama anksčiau. Štai kodėl ypač svarbu, kad egzistuotų patikimos sistemos, kurių pagalba būtų galima patikrinti, kad pateikta kompensacijų dydį patvirtinanti informacija yra teisinga (37).

| 49. | Audito metu buvo nustatyta, kad paprastai informacija buvo gaunama iš paties pareiškėjo deklaracijos. Daugeliu atveju jose buvo nurodyta, kad praeityje žemė buvo skirta kultūroms, kurias auginant buvo galima gauti didesnes kompensacijas, pavyzdžiui, kviečiams; deklaruota, jog toje žemėje anksčiau buvo auginami kviečiai. Tačiau administracijos netaikė jokių galiojančių procedūrų, kad patikrintų tokios deklaracijos tikrumą. Be to, nebuvo sistemingai tikrinama, kokios kultūros ankstesniais metais buvo deklaruotos IAKS (38) sistemoje (Italijoje, Airijoje, Ispanijoje, Portugalijoje). Kai kurios administracijos kadastro informaciją (kartais pasenusią) pripažino kaip deklaracijos patvirtinimą (Ispanijoje, Airijoje). Kitos pareiškėjų deklaracijų teisėtumą įvertino patikrų vietoje, kurias prieš investicijos patvirtinimą atliko vadovaujančioji institucija, metu (Italijoje, Airijoje). Tačiau nors šios patikros ir buvo naudingos, ne visada padėjo nustatyti, kokios kultūros iš tiesų buvo anksčiau auginamos atitinkamoje žemėje. |
| --- | --- |

49.

Audito metu buvo nustatyta, kad paprastai informacija buvo gaunama iš paties pareiškėjo deklaracijos. Daugeliu atveju jose buvo nurodyta, kad praeityje žemė buvo skirta kultūroms, kurias auginant buvo galima gauti didesnes kompensacijas, pavyzdžiui, kviečiams; deklaruota, jog toje žemėje anksčiau buvo auginami kviečiai. Tačiau administracijos netaikė jokių galiojančių procedūrų, kad patikrintų tokios deklaracijos tikrumą. Be to, nebuvo sistemingai tikrinama, kokios kultūros ankstesniais metais buvo deklaruotos IAKS (38) sistemoje (Italijoje, Airijoje, Ispanijoje, Portugalijoje). Kai kurios administracijos kadastro informaciją (kartais pasenusią) pripažino kaip deklaracijos patvirtinimą (Ispanijoje, Airijoje). Kitos pareiškėjų deklaracijų teisėtumą įvertino patikrų vietoje, kurias prieš investicijos patvirtinimą atliko vadovaujančioji institucija, metu (Italijoje, Airijoje). Tačiau nors šios patikros ir buvo naudingos, ne visada padėjo nustatyti, kokios kultūros iš tiesų buvo anksčiau auginamos atitinkamoje žemėje.

| 50. | Kai kuriais atvejais didelės kompensacijos už prarastas pajamas buvo skiriamos tais atvejais, kur žemė buvo vidutinės kokybės, o Audito Rūmų vizito metu buvo naudojamos avių ganykloms (Airijoje). Kitais atvejais buvo sudėtinga nustatyti ankstesnę žemės naudojimo paskirtį, nes plotai buvo apleisti jau daugelį metų (Ispanijoje). |
| --- | --- |

50.

Kai kuriais atvejais didelės kompensacijos už prarastas pajamas buvo skiriamos tais atvejais, kur žemė buvo vidutinės kokybės, o Audito Rūmų vizito metu buvo naudojamos avių ganykloms (Airijoje). Kitais atvejais buvo sudėtinga nustatyti ankstesnę žemės naudojimo paskirtį, nes plotai buvo apleisti jau daugelį metų (Ispanijoje).

| 51. | Audito metu nustatyta, jog žemės kaip žemės ūkio paskirties žemės klasifikavimo patvirtinimo referencinis laikotarpis valstybėse narėse labai skyrėsi. Vienoje valstybėje narėje (Ispanijoje) šis laikotarpis buvo penkis kartus ilgesnis, nei kitose lankytose valstybėse narėse (10 metų vietoj dviejų). Dėl tokio ilgo laikotarpio daug sunkiau patikrinti žemės naudojimo paskirtį praeityje ir atsiranda abejonių dėl realaus žemės panaudojimo žemės ūkio paskirčiai. Audito metu pastebėti ginčytini atvejai, kai žemė buvo pripažinta, jog praeityje žemė buvo naudojama žemės ūkio paskirčiai. Todėl būtinas nuoseklus metodas ir Komisija turėtų pateikti atitinkamas gaires. |
| --- | --- |

51.

Audito metu nustatyta, jog žemės kaip žemės ūkio paskirties žemės klasifikavimo patvirtinimo referencinis laikotarpis valstybėse narėse labai skyrėsi. Vienoje valstybėje narėje (Ispanijoje) šis laikotarpis buvo penkis kartus ilgesnis, nei kitose lankytose valstybėse narėse (10 metų vietoj dviejų). Dėl tokio ilgo laikotarpio daug sunkiau patikrinti žemės naudojimo paskirtį praeityje ir atsiranda abejonių dėl realaus žemės panaudojimo žemės ūkio paskirčiai. Audito metu pastebėti ginčytini atvejai, kai žemė buvo pripažinta, jog praeityje žemė buvo naudojama žemės ūkio paskirčiai. Todėl būtinas nuoseklus metodas ir Komisija turėtų pateikti atitinkamas gaires.

Kompensacijų už prarastas pajamas apskaičiavimas

| 52. | Suma už kiekvieną hektarą, ilgiausiai mokama 20 metų kaip kompensacija už prarastas pajamas, yra nustatyta KPP. Teisinis pagrindas (Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999) nereikalauja, kad valstybės narės savo programos pasiūlyme pagrįstų šios sumos skaičiavimą, tačiau šis reikalavimas taikomas ekologiško ūkininkavimo priemonėms. Audito Rūmai jau anksčiau buvo iškėlę šį klausimą (39). Audito valstybėse narėse metu nustatyta, kad kompensacijų už prarastas pajamas sumos atitiko reglamente numatytas ribas. Tačiau beveik jokia aplankyta valstybė narė nepateikė tinkamų dokumentų, pagrindžiančių KPP numatytą kompensacijos už prarastas pajamas dydį (Italija, Airija, Ispanija, Portugalija). Komisija turėtų pateikti ir išnagrinėti šią pagrindinę informaciją. |
| --- | --- |

52.

Suma už kiekvieną hektarą, ilgiausiai mokama 20 metų kaip kompensacija už prarastas pajamas, yra nustatyta KPP. Teisinis pagrindas (Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999) nereikalauja, kad valstybės narės savo programos pasiūlyme pagrįstų šios sumos skaičiavimą, tačiau šis reikalavimas taikomas ekologiško ūkininkavimo priemonėms. Audito Rūmai jau anksčiau buvo iškėlę šį klausimą (39). Audito valstybėse narėse metu nustatyta, kad kompensacijų už prarastas pajamas sumos atitiko reglamente numatytas ribas. Tačiau beveik jokia aplankyta valstybė narė nepateikė tinkamų dokumentų, pagrindžiančių KPP numatytą kompensacijos už prarastas pajamas dydį (Italija, Airija, Ispanija, Portugalija). Komisija turėtų pateikti ir išnagrinėti šią pagrindinę informaciją.

Nepatikimi kriterijai ūkininko statusui apibrėžti

| 53. | Kitas kompensacijų už prarastas pajamas aspektas yra tas, kada paramos gavėjas gauna didesnę kompensaciją tuomet, jei jis yra ūkininkas. Kriterijai ūkininko statusui apibrėžti valstybėse narėse skiriasi, taip pat skiriasi ir tinkamumo sąlygos pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2080/92 ir Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999. Paprastai kriterijai taikomi atsižvelgiant į ūkyje išdirbtą laiką ir į iš šios veiklos gautas pajamas. |
| --- | --- |

53.

Kitas kompensacijų už prarastas pajamas aspektas yra tas, kada paramos gavėjas gauna didesnę kompensaciją tuomet, jei jis yra ūkininkas. Kriterijai ūkininko statusui apibrėžti valstybėse narėse skiriasi, taip pat skiriasi ir tinkamumo sąlygos pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2080/92 ir Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999. Paprastai kriterijai taikomi atsižvelgiant į ūkyje išdirbtą laiką ir į iš šios veiklos gautas pajamas.

| 54. | Audito metu nustatyta, kad buvo labai sunku patikrinti, jog paramos gavėjas tuo metu buvo ūkininkas. Žemės ūkio veiklai skirta laiko dalis paprastai yra neįrodoma. Be to, ūkininko statusas grindžiamas paties paramos gavėjo deklaracija, kurią jis užpildė pagal nustatytus kriterijus (Italija, Airija, Portugalija). |
| --- | --- |

54.

Audito metu nustatyta, kad buvo labai sunku patikrinti, jog paramos gavėjas tuo metu buvo ūkininkas. Žemės ūkio veiklai skirta laiko dalis paprastai yra neįrodoma. Be to, ūkininko statusas grindžiamas paties paramos gavėjo deklaracija, kurią jis užpildė pagal nustatytus kriterijus (Italija, Airija, Portugalija).

| 55. | Audito metu konstatuoti ginčytini atlyginto paramos gavėjo – ūkininko atvejai. Tarp nacionalinių institucijų patvirtintų atvejų yra ir toks, kai žemę buvo nusipirkęs asmuo, kuris ūkininkavo kitame žemės plote. Jis buvo laikomas ūkininku dėl veiklos kitame žemės plote, todėl gavo kompensaciją už prarastas pajamas ką tik nusipirktoje žemėje, kurioje niekada anksčiau neūkininkavo (40). |
| --- | --- |

55.

Audito metu konstatuoti ginčytini atlyginto paramos gavėjo – ūkininko atvejai. Tarp nacionalinių institucijų patvirtintų atvejų yra ir toks, kai žemę buvo nusipirkęs asmuo, kuris ūkininkavo kitame žemės plote. Jis buvo laikomas ūkininku dėl veiklos kitame žemės plote, todėl gavo kompensaciją už prarastas pajamas ką tik nusipirktoje žemėje, kurioje niekada anksčiau neūkininkavo (40).

| 56. | Dar iki Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 priėmimo Komisija žinojo apie sunkumus, atsirandančius tarp ūkininko ir ne ūkininko statuso skirtumo, praktiškai įgyvendinant priemonę. 1997 m. savo ataskaitoje (41) Parlamentui ir Tarybai dėl Reglamento (EEB) Nr. 2080/92 taikymo Komisija nurodė, kad „atsižvelgiant į kompensaciją už prarastas pajamas ... parama priklauso nuo to, ar paramos gavėjas užsiima ar ne ūkininkavimu kaip pagrindine veikla ... sukelia sunkumų atitinkamų valstybių narių administracijoms ... “. Tačiau atrodo, kad Komisija nepateikė gairių ir tokiu būdu neužtikrino šių pastabų tęstinumo, todėl nebuvo imtasi jokių korekcinių veiksmų. |
| --- | --- |

56.

Dar iki Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 priėmimo Komisija žinojo apie sunkumus, atsirandančius tarp ūkininko ir ne ūkininko statuso skirtumo, praktiškai įgyvendinant priemonę. 1997 m. savo ataskaitoje (41) Parlamentui ir Tarybai dėl Reglamento (EEB) Nr. 2080/92 taikymo Komisija nurodė, kad „atsižvelgiant į kompensaciją už prarastas pajamas ... parama priklauso nuo to, ar paramos gavėjas užsiima ar ne ūkininkavimu kaip pagrindine veikla ... sukelia sunkumų atitinkamų valstybių narių administracijoms ... “. Tačiau atrodo, kad Komisija nepateikė gairių ir tokiu būdu neužtikrino šių pastabų tęstinumo, todėl nebuvo imtasi jokių korekcinių veiksmų.

Nepakankamos nacionalinių valdžios institucijų patikros vietoje

| 57. | Reikalaujama, kad valstybės narės atliktų patikras vietoje ir tikrintų mokėjimų tvarkingumą (42). Buvo nustatyta keletas atitinkamų trūkumų:






  — | nepakankamas rizikos analizės taikymas (Italija, Ispanija) ir neatskiriamos valdžios pareigūnų ir už patikras vietoje atsakingų pareigūnų funkcijos (Italija, Airija), |
| --- | --- | --- |

57.

Reikalaujama, kad valstybės narės atliktų patikras vietoje ir tikrintų mokėjimų tvarkingumą (42). Buvo nustatyta keletas atitinkamų trūkumų:

—

nepakankamas rizikos analizės taikymas (Italija, Ispanija) ir neatskiriamos valdžios pareigūnų ir už patikras vietoje atsakingų pareigūnų funkcijos (Italija, Airija),

| — | nepakanka dokumentų apie atliktas patikras (Italija, Airija, Prancūzija), |
| --- | --- |

—

nepakanka dokumentų apie atliktas patikras (Italija, Airija, Prancūzija),

| — | nepakankamai patikrintos patirtos išlaidos (Airija, Ispanija, Portugalija, Prancūzija). |
| --- | --- |

—

nepakankamai patikrintos patirtos išlaidos (Airija, Ispanija, Portugalija, Prancūzija).

Kitos miškininkystės priemonės

| 58. | Kitos miškininkystės priemonės taikomos įvairiems Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 30 ir 32 straipsniuose numatytiems veiksmams ir darbams. Jos daugiausiai susijusios su miškininkystės investicijomis, bet taip pat ir su ne žemės ūkio paskirties žemės apželdinimu mišku. Kai kurių jų tikslas – palaikyti ir skatinti ekologinį miškų stabilumą, kai tokie miškai vaidina visuomenei svarbų apsaugos ir ekologinį vaidmenį. Kitos priemonės skirtos apsaugoti nuo gaisrų ir kitų stichinių nelaimių bei kovai su erozija. |
| --- | --- |

58.

Kitos miškininkystės priemonės taikomos įvairiems Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 30 ir 32 straipsniuose numatytiems veiksmams ir darbams. Jos daugiausiai susijusios su miškininkystės investicijomis, bet taip pat ir su ne žemės ūkio paskirties žemės apželdinimu mišku. Kai kurių jų tikslas – palaikyti ir skatinti ekologinį miškų stabilumą, kai tokie miškai vaidina visuomenei svarbų apsaugos ir ekologinį vaidmenį. Kitos priemonės skirtos apsaugoti nuo gaisrų ir kitų stichinių nelaimių bei kovai su erozija.

Valstybinės žemės tinkamumas

| 59. | Pagrindiniame reglamente numatyta (43), kad parama miškininkystei gali būti skiriama tik privačių miškų ir vietovių savininkams arba savivaldybėms. Paramą taip pat gali gauti jų abiejų asociacijos. |
| --- | --- |

59.

Pagrindiniame reglamente numatyta (43), kad parama miškininkystei gali būti skiriama tik privačių miškų ir vietovių savininkams arba savivaldybėms. Paramą taip pat gali gauti jų abiejų asociacijos.

| 60. | Parama neskiriama kitų nei savivaldybės valstybinių institucijų žemės ar miškų savininkams (pvz. valstybei ar regionui). Audito metu kelios valdymo institucijos kritikavo šią nuostatą, teigdamos, kad nebuvo skatinami reikšmingos ekologinės vertės veiksmai (Italija, Ispanija). Vienoje valstybėje narėje (Airijoje) pusiau valstybinė įstaiga, kuri prima facie neturėjo teisės gauti paramos, ja vis dėlto pasinaudojo. Nuo šiol pagrindinio reglamento pakeitimu (44) leidžiama investuoti į valstybinius miškus siekiant pagerinti jų ekologinę ar socialinę vertę (30 straipsnio 1 dalies antra įtrauka). Tačiau valstybinė žemė (išskyrus savivaldybes) ir toliau lieka netinkama apželdinti mišku. |
| --- | --- |

60.

Parama neskiriama kitų nei savivaldybės valstybinių institucijų žemės ar miškų savininkams (pvz. valstybei ar regionui). Audito metu kelios valdymo institucijos kritikavo šią nuostatą, teigdamos, kad nebuvo skatinami reikšmingos ekologinės vertės veiksmai (Italija, Ispanija). Vienoje valstybėje narėje (Airijoje) pusiau valstybinė įstaiga, kuri prima facie neturėjo teisės gauti paramos, ja vis dėlto pasinaudojo. Nuo šiol pagrindinio reglamento pakeitimu (44) leidžiama investuoti į valstybinius miškus siekiant pagerinti jų ekologinę ar socialinę vertę (30 straipsnio 1 dalies antra įtrauka). Tačiau valstybinė žemė (išskyrus savivaldybes) ir toliau lieka netinkama apželdinti mišku.

| 61. | Pagal veikiančią paramos skyrimo sistemą savivaldybėms žemę apželdinant mišku neskiriama jokia priežiūros parama. Savivaldybės skundėsi, kad jos gali neturėti pakankamai lėšų tinkamam sodmenų ir jaunuolynų tvarkymui ir priežiūrai. Taigi atsiranda rizika, jog didelę ES ir nacionalinę paramą gavę projektai vėliau sužlugs. |
| --- | --- |

61.

Pagal veikiančią paramos skyrimo sistemą savivaldybėms žemę apželdinant mišku neskiriama jokia priežiūros parama. Savivaldybės skundėsi, kad jos gali neturėti pakankamai lėšų tinkamam sodmenų ir jaunuolynų tvarkymui ir priežiūrai. Taigi atsiranda rizika, jog didelę ES ir nacionalinę paramą gavę projektai vėliau sužlugs.

Panaudotos didelės lėšos stichinių nelaimių padarytos žalos atlyginimui

| 62. | 1999 m. smarkūs vėjai paveikė keletą šalių, tarp jų Prancūziją, Vokietiją, Austriją ir Daniją. Tik viena valstybė narė (Prancūzija) nusprendė patirtos žalos atlyginimui pasinaudoti bendro finansavimo iš kaimo plėtros fondų galimybe. Tačiau šiai vienai priemonei buvo panaudoti du trečdaliai turimų išteklių. Kitose valstybėse narėse buvo skirta papildomų lėšų, nesusijusių su numatyta strategija ar programavimo tvarka. |
| --- | --- |

62.

1999 m. smarkūs vėjai paveikė keletą šalių, tarp jų Prancūziją, Vokietiją, Austriją ir Daniją. Tik viena valstybė narė (Prancūzija) nusprendė patirtos žalos atlyginimui pasinaudoti bendro finansavimo iš kaimo plėtros fondų galimybe. Tačiau šiai vienai priemonei buvo panaudoti du trečdaliai turimų išteklių. Kitose valstybėse narėse buvo skirta papildomų lėšų, nesusijusių su numatyta strategija ar programavimo tvarka.

| 63. | Yra įvairių metodų tai pačiai problemai spręsti. Tačiau mažai tikėtina, kad, nors ir teisėti, tokie įvairūs metodai, skirti audrų padarytos žalos finansavimui ir strategijos įgyvendinimui, vienodai galiotų ilgą laiką. Komisija turėtų nustatyti, koks metodas geriausiai atitinka būsimus ES miškų poreikius. Pavyzdžiui, po 1999 m. audros, siekdama atkurti privačius miškus, Danija įvedė schemą, pagal kurią derinamas draudimas nuo audrų ateityje ir vyriausybės parama. |
| --- | --- |

63.

Yra įvairių metodų tai pačiai problemai spręsti. Tačiau mažai tikėtina, kad, nors ir teisėti, tokie įvairūs metodai, skirti audrų padarytos žalos finansavimui ir strategijos įgyvendinimui, vienodai galiotų ilgą laiką. Komisija turėtų nustatyti, koks metodas geriausiai atitinka būsimus ES miškų poreikius. Pavyzdžiui, po 1999 m. audros, siekdama atkurti privačius miškus, Danija įvedė schemą, pagal kurią derinamas draudimas nuo audrų ateityje ir vyriausybės parama.

Konkursų procedūrų laikymasis

| 64. | Audito metu nustatyta, kad su miškininkystės veiksmais susijusių viešųjų konkursų atveju, turėtų būti patobulintos kontrolės procedūros, ypač dėl mažos konkurencijos šiame sektoriuje. Dviejose valstybėse narėse (Italijoje, Airijoje) buvo nustatyti konkurso procedūros pažeidimų atvejai. |
| --- | --- |

64.

Audito metu nustatyta, kad su miškininkystės veiksmais susijusių viešųjų konkursų atveju, turėtų būti patobulintos kontrolės procedūros, ypač dėl mažos konkurencijos šiame sektoriuje. Dviejose valstybėse narėse (Italijoje, Airijoje) buvo nustatyti konkurso procedūros pažeidimų atvejai.

ŽEMĖS ŪKIO PASKIRTIES ŽEMĖS APŽELDINIMO MIŠKU POVEIKIS

Labai didelės žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku išlaidos dėl kompensacijų už prarastas pajamas per 20 metų laikotarpį (ekonomiškumas)

| 65. | 1992–1999 m., atsižvelgiant į Reglamentą (EEB) Nr. 2080/92, žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku iš ES biudžeto kainavo 1,519 mlrd. EUR. 2000–2006 m. dar papildomai 2,38 mlrd. EUR iš ES biudžeto buvo skirta žemės ūkio paskirties žemės apželdinimui mišku pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999. |
| --- | --- |

65.

1992–1999 m., atsižvelgiant į Reglamentą (EEB) Nr. 2080/92, žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku iš ES biudžeto kainavo 1,519 mlrd. EUR. 2000–2006 m. dar papildomai 2,38 mlrd. EUR iš ES biudžeto buvo skirta žemės ūkio paskirties žemės apželdinimui mišku pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999.

| 66. | Tuo atveju, kai žemės ūkio paskirties žemės savininkas yra privatus asmuo (dažniausias atvejis), finansavimo išlaidos yra sudarytos iš trijų dalių:






  a) | įsikūrimo išlaidos (pasirengimui ir sodinimui), |
| --- | --- | --- |

66.

Tuo atveju, kai žemės ūkio paskirties žemės savininkas yra privatus asmuo (dažniausias atvejis), finansavimo išlaidos yra sudarytos iš trijų dalių:

a)

įsikūrimo išlaidos (pasirengimui ir sodinimui),

| b) | metinė priemoka už kiekvieną hektarą, skirta penkerių metų priežiūros išlaidoms padengti, |
| --- | --- |

b)

metinė priemoka už kiekvieną hektarą, skirta penkerių metų priežiūros išlaidoms padengti,

| c) | metinė priemoka už kiekvieną hektarą, skirta 20 metų laikotarpio prarastoms pajamoms dėl apželdinimo mišku padengti (45). |
| --- | --- |

c)

metinė priemoka už kiekvieną hektarą, skirta 20 metų laikotarpio prarastoms pajamoms dėl apželdinimo mišku padengti (45).

| 67. | Daugiausiai išlaidų susidaro dėl kompensacijos už prarastas pajamas. Pavyzdžiui, vieno audituoto apželdinimo mišku projekto, kuriam buvo skirtas ES finansavimas, asignavimai iš viso sudarė 847 487 EUR (75 % visų išlaidų) ir buvo paskirstyti šiuo būdu: įsikūrimo išlaidos 137 940 EUR (16 %), 5 metų priežiūros išlaidos 101 748 EUR (12 %) ir išlaidos prarastoms pajamoms per 20 metų padengti 607 799 EUR (72 %). |
| --- | --- |

67.

Daugiausiai išlaidų susidaro dėl kompensacijos už prarastas pajamas. Pavyzdžiui, vieno audituoto apželdinimo mišku projekto, kuriam buvo skirtas ES finansavimas, asignavimai iš viso sudarė 847 487 EUR (75 % visų išlaidų) ir buvo paskirstyti šiuo būdu: įsikūrimo išlaidos 137 940 EUR (16 %), 5 metų priežiūros išlaidos 101 748 EUR (12 %) ir išlaidos prarastoms pajamoms per 20 metų padengti 607 799 EUR (72 %).

| 68. | Visuose tikrintuose projektuose kompensacija už prarastas pajamas sudarė daugiau nei pusę visų išlaidų. Paramos gavėjų nuomone ši kompensacija – tai garantuotos pajamos. Tokiu būdu, ji tapo pagrindiniu veiksniu, skatinančiu teikti paraiškas dėl šios priemonės. |
| --- | --- |

68.

Visuose tikrintuose projektuose kompensacija už prarastas pajamas sudarė daugiau nei pusę visų išlaidų. Paramos gavėjų nuomone ši kompensacija – tai garantuotos pajamos. Tokiu būdu, ji tapo pagrindiniu veiksniu, skatinančiu teikti paraiškas dėl šios priemonės.

| 69. | 1992–1999 m. pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2080/92 žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku buvo papildoma BŽŪP priemonė, skirta skatinti kitokį žemės ūkio paskirties žemės panaudojimą. Nuo 2000 m. ši priemonė tapo Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 dėl paramos kaimo plėtrai, skirto, atsižvelgiant į aplinkosaugos poveikį, skatinti miškingų plotų išplėtimą, dalimi. Atsižvelgiant į prioritetų pasikeitimą, neatrodo, jog siekiant numatyto tikslo pats ekonomiškiausias būdas būtų daugiausiai išteklių skirti per 20 metų prarastų pajamų kompensacijai privačios žemės ūkio paskirties žemės atveju. Šią nuostatą reikėtų apsvarstyti iš naujo (taip pat žr. dalis toliau). |
| --- | --- |

69.

1992–1999 m. pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2080/92 žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku buvo papildoma BŽŪP priemonė, skirta skatinti kitokį žemės ūkio paskirties žemės panaudojimą. Nuo 2000 m. ši priemonė tapo Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 dėl paramos kaimo plėtrai, skirto, atsižvelgiant į aplinkosaugos poveikį, skatinti miškingų plotų išplėtimą, dalimi. Atsižvelgiant į prioritetų pasikeitimą, neatrodo, jog siekiant numatyto tikslo pats ekonomiškiausias būdas būtų daugiausiai išteklių skirti per 20 metų prarastų pajamų kompensacijai privačios žemės ūkio paskirties žemės atveju. Šią nuostatą reikėtų apsvarstyti iš naujo (taip pat žr. dalis toliau).

Apželdinimo mišku lygis nėra aukštas (rezultatyvumas)

| 70. | Pagal oficialų galutinį Reglamento (EEB) Nr. 2080/92 įvertinimą apželdinimo mišku išlaidos sudarė 1,519 mlrd. EUR. Šiame įvertinime nurodyta, kad pasodintos plantacijos sudarė 0,92 % (1 041 589 hektarų) Europos miškų ploto 1998 m. Vertintojas padarė išvadą, kad „iš esmės ši dalis neatrodo labai reikšminga“. Nustatyta, kad šios priemonės poveikis žemės ūkio produkcijos sumažėjimui, o tai buvo reglamento tikslas, gana ribotas. |
| --- | --- |

70.

Pagal oficialų galutinį Reglamento (EEB) Nr. 2080/92 įvertinimą apželdinimo mišku išlaidos sudarė 1,519 mlrd. EUR. Šiame įvertinime nurodyta, kad pasodintos plantacijos sudarė 0,92 % (1 041 589 hektarų) Europos miškų ploto 1998 m. Vertintojas padarė išvadą, kad „iš esmės ši dalis neatrodo labai reikšminga“. Nustatyta, kad šios priemonės poveikis žemės ūkio produkcijos sumažėjimui, o tai buvo reglamento tikslas, gana ribotas.

| 71. | Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 papildomai buvo skirta 2,38 mlrd. EUR žemės ūkio apželdinimui mišku 2000–2006 m. Net jei tikslu buvo numatytas miškingų plotų išplėtimas, mechanizmas beveik nepasikeitė. Todėl gali būti, kad priemonės, numatytos Reglamente (EB) Nr. 1257/1999 siekiant padidinti miškininkystės išteklius, nebus reikšmingesnės nei taikant Reglamentą (EEB) Nr. 2080/92. |
| --- | --- |

71.

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 papildomai buvo skirta 2,38 mlrd. EUR žemės ūkio apželdinimui mišku 2000–2006 m. Net jei tikslu buvo numatytas miškingų plotų išplėtimas, mechanizmas beveik nepasikeitė. Todėl gali būti, kad priemonės, numatytos Reglamente (EB) Nr. 1257/1999 siekiant padidinti miškininkystės išteklius, nebus reikšmingesnės nei taikant Reglamentą (EEB) Nr. 2080/92.

| 72. | 1995 m. į ES įstojus Suomijai, Švedijai ir Austrijai miškų plotas ES padidėjo maždaug 57 milijonais hektarų – nuo 79 milijonų iki 136 milijonų hektarų (+72 %). Dėl 2004 m. plėtros ES miškai dar padidės apie 24 mln. hektarų – nuo 136 milijonų iki 160 milijonų hektarų. |
| --- | --- |

72.

1995 m. į ES įstojus Suomijai, Švedijai ir Austrijai miškų plotas ES padidėjo maždaug 57 milijonais hektarų – nuo 79 milijonų iki 136 milijonų hektarų (+72 %). Dėl 2004 m. plėtros ES miškai dar padidės apie 24 mln. hektarų – nuo 136 milijonų iki 160 milijonų hektarų.

| 73. | Žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku klausimas buvo nagrinėjamas 2003 m. lapkričio mėn. vykusios konferencijos dėl kaimo plėtros ateities (46) metu. Vis dėlto bekeičiant situacija ir viena po kitos sekanti plėtra padarė įtaką prioritetams, į kuriuos iki šiol nebuvo pakankamai atsižvelgiama. |
| --- | --- |

73.

Žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku klausimas buvo nagrinėjamas 2003 m. lapkričio mėn. vykusios konferencijos dėl kaimo plėtros ateities (46) metu. Vis dėlto bekeičiant situacija ir viena po kitos sekanti plėtra padarė įtaką prioritetams, į kuriuos iki šiol nebuvo pakankamai atsižvelgiama.

| 74. | Jau 1997 m. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas abejojo dėl apželdinimo mišku efektyvumo (47), buvo rašoma: „reikėtų patikslinti, ar dar pelninga ilgą laiką naudoti ES išteklius medienos rinkodaros skatinimui, įskaitant šį naudojimą kaip energijos šaltinį, vietoj to geriau numačius tiesioginę apželdinimo mišku pagalbą. ES lėšos turėtų būti skirtos tyrimams, mokymams, informacijai, konsultacijoms, kaimo vietovių paramai, tai miškininkystės sektorių skatintų efektyviau veikti ir konkuruoti ilgesnį laiką. ES pagalba apželdinimui mišku turėtų būti skirta arba miškų kokybės gerinimui, t.y. kovai su erozija, požeminio vandens išsaugojimui, apsaugai nuo gaisrų, – arba gaisrų nuniokotų vietovių naujam apželdinimui mišku. Lėšos, skirtos pagal ES struktūrinės ir regioninės politikos programas, turėtų būti labiau panaudotos ekonomiškai ir ekologiškai miškininkystei ir miško pramonei.“ Į daugelį rekomendacijų buvo atsižvelgta Reglamente (EB) Nr. 1257/1999, tačiau pagrindinės išlaidos vis dar yra apželdinimo mišku išlaidos. |
| --- | --- |

74.

Jau 1997 m. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas abejojo dėl apželdinimo mišku efektyvumo (47), buvo rašoma: „reikėtų patikslinti, ar dar pelninga ilgą laiką naudoti ES išteklius medienos rinkodaros skatinimui, įskaitant šį naudojimą kaip energijos šaltinį, vietoj to geriau numačius tiesioginę apželdinimo mišku pagalbą. ES lėšos turėtų būti skirtos tyrimams, mokymams, informacijai, konsultacijoms, kaimo vietovių paramai, tai miškininkystės sektorių skatintų efektyviau veikti ir konkuruoti ilgesnį laiką. ES pagalba apželdinimui mišku turėtų būti skirta arba miškų kokybės gerinimui, t.y. kovai su erozija, požeminio vandens išsaugojimui, apsaugai nuo gaisrų, – arba gaisrų nuniokotų vietovių naujam apželdinimui mišku. Lėšos, skirtos pagal ES struktūrinės ir regioninės politikos programas, turėtų būti labiau panaudotos ekonomiškai ir ekologiškai miškininkystei ir miško pramonei.“ Į daugelį rekomendacijų buvo atsižvelgta Reglamente (EB) Nr. 1257/1999, tačiau pagrindinės išlaidos vis dar yra apželdinimo mišku išlaidos.

Buvo galima pasiekti geresnių rezultatų (efektyvumas)

| 75. | Dėl tikslo išplėsti miškingus plotus (žr. 8 dalį), mišku gali būti apželdinta įvairių rūšių žemė. Reglamente numatyta, kad, kai parama skiriama žemės ūkio paskirties žemės, kurios savininkėmis yra valdžios institucijos, apželdinimui mišku, ja padengiamos tik steigimo išlaidos (48), t.y. kitaip nei privačios žemės apželdinimo mišku atveju nėra mokama nei kompensacija už prarastas pajamas, nei priežiūros išlaidos. Teoriškai galima būtų teigti, kad, jei siekiama išplėsti miškingus plotus, ši priemonė būtų daug efektyviau taikoma valstybinei žemei; taip būtų daug ekonomiškiau (nebūtų mokama jokia kompensacija už prarastas pajamas), be to, su tomis pačiomis lėšomis būtų galima mišku apželdinti daug didesnį plotą. |
| --- | --- |

75.

Dėl tikslo išplėsti miškingus plotus (žr. 8 dalį), mišku gali būti apželdinta įvairių rūšių žemė. Reglamente numatyta, kad, kai parama skiriama žemės ūkio paskirties žemės, kurios savininkėmis yra valdžios institucijos, apželdinimui mišku, ja padengiamos tik steigimo išlaidos (48), t.y. kitaip nei privačios žemės apželdinimo mišku atveju nėra mokama nei kompensacija už prarastas pajamas, nei priežiūros išlaidos. Teoriškai galima būtų teigti, kad, jei siekiama išplėsti miškingus plotus, ši priemonė būtų daug efektyviau taikoma valstybinei žemei; taip būtų daug ekonomiškiau (nebūtų mokama jokia kompensacija už prarastas pajamas), be to, su tomis pačiomis lėšomis būtų galima mišku apželdinti daug didesnį plotą.

Labai skirtingas poveikis

| 76. | Be to, miškininkystės poveikis buvo labai skirtingas iš dalies dėl jos savanoriško pobūdžio. Kai kurie ūkininkai priemones taiko, kiti ne. Taigi, nebuvo numatyta koordinuota strategija ir miškininkystės projektai tvirtinami dalimis, tokiu būdu dažnai nėra jokio įvertinamo poveikio atitinkamame regione ar vietovėje. |
| --- | --- |

76.

Be to, miškininkystės poveikis buvo labai skirtingas iš dalies dėl jos savanoriško pobūdžio. Kai kurie ūkininkai priemones taiko, kiti ne. Taigi, nebuvo numatyta koordinuota strategija ir miškininkystės projektai tvirtinami dalimis, tokiu būdu dažnai nėra jokio įvertinamo poveikio atitinkamame regione ar vietovėje.

KITŲ MIŠKININKYSTĖS PRIEMONIŲ POVEIKIS

| 77. | Įvairios valstybės narės (Danija, Italija, Portugalija ir Graikija) nurodė, kad efektyvų ES miškininkystės politikos įgyvendinimą įtakojo nemažai 30 ir 32 straipsniuose numatytų veiksmų, tačiau jos skundėsi, kad jie labiau panašūs į sistemą, o ne konkrečius veiksmus su aiškiai nustatytais tikslais. |
| --- | --- |

77.

Įvairios valstybės narės (Danija, Italija, Portugalija ir Graikija) nurodė, kad efektyvų ES miškininkystės politikos įgyvendinimą įtakojo nemažai 30 ir 32 straipsniuose numatytų veiksmų, tačiau jos skundėsi, kad jie labiau panašūs į sistemą, o ne konkrečius veiksmus su aiškiai nustatytais tikslais.

| 78. | 32 straipsnyje numatytos priemonės yra labiau susijusios su aplinkosaugos nauda. Tačiau asignavimų buvo panaudota labai mažai, nes tikriausiai potencialių paramos gavėjų nuomone, maksimali leistina priemoka jiems nėra pakankamai patraukli (visose valstybėse narėse). Komisija turėtų ištirti šią padėtį siekdama užtikrinti, kad šis strategijos aspektas veiktų kaip numatyta. |
| --- | --- |

78.

32 straipsnyje numatytos priemonės yra labiau susijusios su aplinkosaugos nauda. Tačiau asignavimų buvo panaudota labai mažai, nes tikriausiai potencialių paramos gavėjų nuomone, maksimali leistina priemoka jiems nėra pakankamai patraukli (visose valstybėse narėse). Komisija turėtų ištirti šią padėtį siekdama užtikrinti, kad šis strategijos aspektas veiktų kaip numatyta.

IŠVADA IR REKOMENDACIJOS

| 79. | Europos Sąjunga miškininkystės veiklą remia nuo 1964 m., tačiau jokia nuostata nenumato bendros miškininkystės politikos. Nuo 2000 m. finansinė parama yra teikiama kaip ES kaimo plėtros reglamentavimo dalis, bet yra pagrįsta tarptautiniais politiniais įsipareigojimais. Kadangi šių įsipareigojimų esmė (tvarumas ir daugiafunkcionalumas) yra neapibrėžta, sunku nustatyti pridėtinę ES paramos vertę. Šis trūkumas yra dar ryškesnis todėl, kad valstybės narės skirtingai apibrėžia „miško“ sąvoką (žr. 14–18 dalis).






  — | Komisija turėtų supaprastinti ir suderinti Bendrijos miškininkystės veiksmų teisinį pagrindą bei daugiau dirbti siekiant bendro „miško“ sąvokos supratimo ir aiškinimo. |
| --- | --- | --- |

79.

Europos Sąjunga miškininkystės veiklą remia nuo 1964 m., tačiau jokia nuostata nenumato bendros miškininkystės politikos. Nuo 2000 m. finansinė parama yra teikiama kaip ES kaimo plėtros reglamentavimo dalis, bet yra pagrįsta tarptautiniais politiniais įsipareigojimais. Kadangi šių įsipareigojimų esmė (tvarumas ir daugiafunkcionalumas) yra neapibrėžta, sunku nustatyti pridėtinę ES paramos vertę. Šis trūkumas yra dar ryškesnis todėl, kad valstybės narės skirtingai apibrėžia „miško“ sąvoką (žr. 14–18 dalis).

—

Komisija turėtų supaprastinti ir suderinti Bendrijos miškininkystės veiksmų teisinį pagrindą bei daugiau dirbti siekiant bendro „miško“ sąvokos supratimo ir aiškinimo.

| 80. | Nėra aiškus atsakomybės pasidalijimas įgyvendinant miškininkystės strategiją. Dėl šios aiškumo stokos nei valstybės narės, nei Komisija nejaučia atsakomybės įvertinti, ar miškininkystės projektas prisidėjo įgyvendinant ES miškininkystės strategiją (žr. 19–22 dalis).






  — | Kai įgyvendinant ES miškininkystės strategiją, finansuojamos miškininkystės priemonės, turėtų būti aiškesnis valstybių narių ir Komisijos atsakomybės pasidalijimas. |
| --- | --- | --- |

80.

Nėra aiškus atsakomybės pasidalijimas įgyvendinant miškininkystės strategiją. Dėl šios aiškumo stokos nei valstybės narės, nei Komisija nejaučia atsakomybės įvertinti, ar miškininkystės projektas prisidėjo įgyvendinant ES miškininkystės strategiją (žr. 19–22 dalis).

—

Kai įgyvendinant ES miškininkystės strategiją, finansuojamos miškininkystės priemonės, turėtų būti aiškesnis valstybių narių ir Komisijos atsakomybės pasidalijimas.

| 81. | Komisijos parama miškininkystei grindžiama nacionalinėmis arba subncionalinėmis miškų programomis, arba lygiaverčiais instrumentais, bet tokių programų yra mažai, o jei ir yra, jų kokybė labai skiriasi (žr. 23–26 dalis). |
| --- | --- |

81.

Komisijos parama miškininkystei grindžiama nacionalinėmis arba subncionalinėmis miškų programomis, arba lygiaverčiais instrumentais, bet tokių programų yra mažai, o jei ir yra, jų kokybė labai skiriasi (žr. 23–26 dalis).

| 82. | Kai yra naudojami lygiaverčiai instrumentai, paprastai kaimo plėtros planai, kokybiškai įvertinti miškininkystės priemonių neįmanoma dėl laiko stokos ar darbuotojų užimtumo. Be to, Komisija negauna informacijos apie veiklą miškininkystės sektoriuje valstybėse narėse (žr. 27–36 dalis).






  — | Kartu bendradarbiaudamos Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti strateginio planavimo dokumentų, kuriais būtų galima pasinaudoti kaip efektyviais miškininkystės priemonių programavimo ir paramos miškininkystės sektoriui instrumentais, rengimą, |
| --- | --- | --- |

82.

Kai yra naudojami lygiaverčiai instrumentai, paprastai kaimo plėtros planai, kokybiškai įvertinti miškininkystės priemonių neįmanoma dėl laiko stokos ar darbuotojų užimtumo. Be to, Komisija negauna informacijos apie veiklą miškininkystės sektoriuje valstybėse narėse (žr. 27–36 dalis).

—

Kartu bendradarbiaudamos Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti strateginio planavimo dokumentų, kuriais būtų galima pasinaudoti kaip efektyviais miškininkystės priemonių programavimo ir paramos miškininkystės sektoriui instrumentais, rengimą,

| — | Komisija turi užtikrinti tinkamą miškininkystės dalies kiekviename kaimo plėtros plane kokybinį įvertinimą. |
| --- | --- |

—

Komisija turi užtikrinti tinkamą miškininkystės dalies kiekviename kaimo plėtros plane kokybinį įvertinimą.

| 83. | Iki 2000 m. daugiausiai 20 metų sudarytoms apželdinimo mišku sutartims buvo sunaudota daug lėšų, kurios buvo numatytos kaimo plėtros apželdinimo mišku priemonių įgyvendinimui. Be to, septynerių metų programavimo laikotarpis nėra pritaikytas ilgesniam, miškininkystės priemonių įgyvendinimui reikalingam, planavimui iki 20 metų (žr. 37–39 dalis). |
| --- | --- |

83.

Iki 2000 m. daugiausiai 20 metų sudarytoms apželdinimo mišku sutartims buvo sunaudota daug lėšų, kurios buvo numatytos kaimo plėtros apželdinimo mišku priemonių įgyvendinimui. Be to, septynerių metų programavimo laikotarpis nėra pritaikytas ilgesniam, miškininkystės priemonių įgyvendinimui reikalingam, planavimui iki 20 metų (žr. 37–39 dalis).

| 84. | Kadangi buvo naudojamos įvairios finansinės priemonės (EŽŪOGF finansavimo iš Orientavimo ir Garantijų skyrių derinys), kaimo plėtros politikos vykdymo sistema buvo labai sudėtinga (žr. 40–42 dalis).






  — | Komisija turėtų išnagrinėti finansavimo priemones, siekdama jas supaprastinti. |
| --- | --- | --- |

84.

Kadangi buvo naudojamos įvairios finansinės priemonės (EŽŪOGF finansavimo iš Orientavimo ir Garantijų skyrių derinys), kaimo plėtros politikos vykdymo sistema buvo labai sudėtinga (žr. 40–42 dalis).

—

Komisija turėtų išnagrinėti finansavimo priemones, siekdama jas supaprastinti.

| 85. | Nemažai trūkumų buvo nustatyta atrenkant projektus. Buvo įvairių interpretacijų nustatant apželdinamos mišku žemės atrankos prioritetus. Kai projektų paraiškos viršijo turimas lėšas, nebuvo aiškių projektų atrankos kriterijų (klasifikavimas). Be to, buvo neaiškumų dėl ankstesnio žemės naudojimo ir dėlto. ar paramos gavėjas buvo ūkininkas. Taip pat tam tikrais atvejais kontrolės sistemos valstybėse narėse veikė netinkamai ir nepakankamai (žr. 43–58 ir 62–64 dalis).






  — | Komisija su valstybėmis narėmis turėtų išnagrinėti projektų paraiškų teikimo ir projektų patvirtinimo sistemą, siekdamos užtikrinti, kad, atsižvelgiant į ES ir nacionalines strategijas, pagalbą gautų patys perspektyviausi ir verčiausi paramos prašymai. |
| --- | --- | --- |

85.

Nemažai trūkumų buvo nustatyta atrenkant projektus. Buvo įvairių interpretacijų nustatant apželdinamos mišku žemės atrankos prioritetus. Kai projektų paraiškos viršijo turimas lėšas, nebuvo aiškių projektų atrankos kriterijų (klasifikavimas). Be to, buvo neaiškumų dėl ankstesnio žemės naudojimo ir dėlto. ar paramos gavėjas buvo ūkininkas. Taip pat tam tikrais atvejais kontrolės sistemos valstybėse narėse veikė netinkamai ir nepakankamai (žr. 43–58 ir 62–64 dalis).

—

Komisija su valstybėmis narėmis turėtų išnagrinėti projektų paraiškų teikimo ir projektų patvirtinimo sistemą, siekdamos užtikrinti, kad, atsižvelgiant į ES ir nacionalines strategijas, pagalbą gautų patys perspektyviausi ir verčiausi paramos prašymai.

| — | Komisija turėtų patikslinti šiuo metu valstybėse narėse atliekamas patikras, siekdama sustiprinti administracines ir kontrolės sistemas, bei imtis atitinkamų priemonių nuostatų nesilaikymo atveju. |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų patikslinti šiuo metu valstybėse narėse atliekamas patikras, siekdama sustiprinti administracines ir kontrolės sistemas, bei imtis atitinkamų priemonių nuostatų nesilaikymo atveju.

| 86. | Pagal esamą paramos sistemą, kai žemę mišku apželdina savivaldybės (vietos institucijos), neteikiama jokia priežiūros parama. Jos gali neturėti papildomai lėšų užtikrinti, kad sodmenys ir jaunuolynai būtų tinkamai prižiūrėti (priežiūra). Atsiranda rizika, jog didelę ES ir nacionalinę paramą gavę projektai vėliau sužlugs (žr. 59–61 dalis).






  — | Komisija turėtų išnagrinėti paramos apželdinimui mišku sąlygas, kad išvengtų situacijos, kai parama teikiama neatsižvelgiant į projektų tvarumą. Prireikus, ji turėtų pasiūlyti su paramos teikimu susijusio galiojančio teisinio pagrindo pataisas. |
| --- | --- | --- |

86.

Pagal esamą paramos sistemą, kai žemę mišku apželdina savivaldybės (vietos institucijos), neteikiama jokia priežiūros parama. Jos gali neturėti papildomai lėšų užtikrinti, kad sodmenys ir jaunuolynai būtų tinkamai prižiūrėti (priežiūra). Atsiranda rizika, jog didelę ES ir nacionalinę paramą gavę projektai vėliau sužlugs (žr. 59–61 dalis).

—

Komisija turėtų išnagrinėti paramos apželdinimui mišku sąlygas, kad išvengtų situacijos, kai parama teikiama neatsižvelgiant į projektų tvarumą. Prireikus, ji turėtų pasiūlyti su paramos teikimu susijusio galiojančio teisinio pagrindo pataisas.

| 87. | Žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku priemonės poveikis buvo nedidelis. Apželdinimo mišku lygis nėra reikšmingas ir rezultatą buvo galima pasiekti mažesnėmis išlaidomis. Finansuoti projektai kaimo vietovėse buvo įgyvendinami labai netolygiai ir nekoordinuotai. Iš esmės nėra pakankamai aiškiai nustatyti miškininkystės veiksmų tikslai (žr. 65–78 dalis).






  — | Komisija turėtų iš naujo apsvarstyti, kaip geriau nustatyti žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku priemonės tikslus ir kuo mažiau panaudoti Bendrijos biudžeto lėšų, atsižvelgdama į besikeičiančius visuomenės poreikius ir į tai, jog nuo šiol Bendrijos teisės aktuose aplinkosauga yra pagrindinis prioritetas. |
| --- | --- | --- |

87.

Žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku priemonės poveikis buvo nedidelis. Apželdinimo mišku lygis nėra reikšmingas ir rezultatą buvo galima pasiekti mažesnėmis išlaidomis. Finansuoti projektai kaimo vietovėse buvo įgyvendinami labai netolygiai ir nekoordinuotai. Iš esmės nėra pakankamai aiškiai nustatyti miškininkystės veiksmų tikslai (žr. 65–78 dalis).

—

Komisija turėtų iš naujo apsvarstyti, kaip geriau nustatyti žemės ūkio paskirties žemės apželdinimo mišku priemonės tikslus ir kuo mažiau panaudoti Bendrijos biudžeto lėšų, atsižvelgdama į besikeičiančius visuomenės poreikius ir į tai, jog nuo šiol Bendrijos teisės aktuose aplinkosauga yra pagrindinis prioritetas.

Šią ataskaitą Audito Rūmai patvirtino Liuksemburge 2004 m. spalio 14 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 29 straipsnis (OL L 160, 1999 6 26, p. 80).

1

(2)  KOM(1998) 649, 1998 11 3.

2

(3)  1998 m. gruodžio 15 d. Tarybos rezoliucija (OL C 56, 1999 2 26, p. 1). Tarybos rezoliucija numato, jog už miškininkystės politiką yra atsakingos valstybės narės, o Bendrijos veiksmai turi būti paremti subsidiarumo principu: „pabrėžia ... subsidiarumo principą, atsižvelgiant į tai, jog Europos bendrijos steigimo sutartyje nėra numatyta konkreti bendroji miškininkystės politika, ir jog už miškininkystės politiką yra atsakingos valstybės narės, tačiau atsižvelgiant į tai, jog laikantis subsidiarumo principo ir pasidalijamosios atsakomybės principo, Bendrija gali aktyviai prisidėti įgyvendinant tvaraus miškų valdymo ir jų daugiafunkcinio vaidmens priemones“.

3

(4)  1993 m. paneuropinė ministrų konferencija Helsinkyje.

4

(5)  Šaltinis: Komisija.

5

Šaltinis

(6)  KOM(1998) 649.

6

(7)  1998 m. gruodžio 15 d. Tarybos rezoliucija.

7

(8)  1998 m. gruodžio 15 d. Tarybos rezoliucija. Tarybos rezoliucija numato, jog už miškininkystės politiką yra atsakingos valstybės narės, ir Bendrijos veiksmai turi būti paremti subsidiarumo principu: „pabrėžia ... subsidiarumo principą, atsižvelgiant į tai, jog Europos bendrijos steigimo sutartyje nėra numatyta konkreti bendroji miškininkystės politika, ir jog už miškininkystės politiką yra atsakingos valstybės narės, tačiau atsižvelgiant į tai, jog laikantis subsidiarumo principo ir pasidalijamosios atsakomybės principo, Bendrija gali aktyviai prisidėti įgyvendinant tvaraus miškų valdymo ir jų daugiafunkcinio vaidmens priemones.“

8

(9)  1993 m. paneuropinė ministrų konferencija Helsinkyje.

9

(10)  Šaltinis: Komisija.

10

Šaltinis

(11)  Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999, nustatantis kaimo plėtros paramos pagrindus.

11

(12)  Žr. žodynėlį.

12

(13)  Žr. žodynėlį.

13

(14)  Struktūrinių fondų 1 tikslas yra skirtas atsiliekančių regionų plėtrai ir struktūriniam sureguliavimui skatinti.

14

(15)  Specialioji ataskaita Nr. 14/2000 (OL C 353, 2000 12 8, p. 1).

15

(16)  Auditas neapėmė kito miškininkystės sektoriaus finansavimo iš ES biudžeto, t.y. miškininkystės tyrimų, Forest Natura 2000 ir Forest Focus programų.

16

(17)  Komisija (KOM(1998) 649) taip aiškina miškininkystės svarbą:

17

| — | dėl savo daugiafunkcinio vaidmens miškai yra svarbiausi kaimo vietovėse ir yra pagrindinis kaimo sudedamosios plėtros politikos elementas, ypač dėl jų reikšmės pajamoms ir užimtumui bei dėl jų ekologinės ir socialinės vertės, |
| --- | --- |

—

dėl savo daugiafunkcinio vaidmens miškai yra svarbiausi kaimo vietovėse ir yra pagrindinis kaimo sudedamosios plėtros politikos elementas, ypač dėl jų reikšmės pajamoms ir užimtumui bei dėl jų ekologinės ir socialinės vertės,

kaimo

plėtros politikos

| — | miškai ir jų įvairovė yra svarbi Europos natūralios aplinkos dalis, jų apsauga ir išsaugojimas yra įtraukti į daugelį Bendrijos politikos sričių, jie yra speciali aplinkosaugos klausimų, tokių kaip ES biologinės įvairovės strategija, Natura 2000 ir klimato kaitos konvencijos įgyvendinimo tema, |
| --- | --- |

—

miškai ir jų įvairovė yra svarbi Europos natūralios aplinkos dalis, jų apsauga ir išsaugojimas yra įtraukti į daugelį Bendrijos politikos sričių, jie yra speciali aplinkosaugos klausimų, tokių kaip ES biologinės įvairovės strategija, Natura 2000 ir klimato kaitos konvencijos įgyvendinimo tema,

aplinkos

| — | miško produkcijai, ypač medienai (taip pat kamštienai ir dervoms) taikomos vidaus rinkos taisyklės bei tradicinės ES konkurencijos taisyklės, susijusios su valstybės pagalba, susijungimu ir karteliais. |
| --- | --- |

—

miško produkcijai, ypač medienai (taip pat kamštienai ir dervoms) taikomos vidaus rinkos taisyklės bei tradicinės ES konkurencijos taisyklės, susijusios su valstybės pagalba, susijungimu ir karteliais.

vidaus rinkos

(18)  1995 m. paskelbtoje FAO galutinėje ataskaitoje dėl pasaulio miškų išteklių įvertinimo „miško“ sąvoka apibrėžiama kaip plotas, kuriame lajos tankumas pramoninėse šalyse sudaro 20 %, o besivystančiose šalyse – 10 %.

18

(19)  1997 m. Europos miškininkystės informacijos ir ryšių sistemos (EMIRS) studija.

19

(20)  2000 m. JT/FAO ataskaitos „Miškų ištekliai“ nuoroda, p. 34.

20

(21)  Komisijos komunikatas buvo parengtas specialiu Europos Parlamento prašymu (A4-0414/96, OL C 55, 1997 2 24, p. 22).

21

(22)  EB sutarties 247 straipsnis: „Biudžetą vykdo Komisija, laikydamasi pagal 279 straipsnį priimtų reglamentų nuostatų, savo pačios atsakomybe ir neperžengdama nustatytų asignavimo ribų, atsižvelgdama į patikimo finansų valdymo principus. Valstybės narės bendradarbiauja su Komisija siekdamos užtikrinti, kad asignavimai būtų naudojami pagal patikimo finansų valdymo principus.“

22

(23)  „Pagal Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 29 straipsnį, parama grindžiama nacionalinėmis arba subnacionalinėmis miškų programomis arba lygiaverčiais instrumentais, kurie turėtų atsižvelgti į įsipareigojimus, prisiimtus ministrų konferencijose dėl miškų apsaugos Europoje.“

23

(24)  Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 29 straipsnis.

24

(25)  Šaltinis: „Nacionalinės miškų programos Europos šalyse: pradinė apžvalga, paremta nedideliu tyrimu COST E-19 programoje dalyvaujančiose šalyse“, p. 11.

25

Šaltinis

(26)  Ketvirtoji ministrų konferencija dėl miškų apsaugos Europoje (Viena, 2003 m. balandžio mėn.).

26

(27)  Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 29 straipsnio 4 dalis.

27

(28)  Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 ir 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1260/1999 (OL L 161, 1999 6 26, p. 1).

28

(29)  1 tikslo 69 regionų veiklos programas ir programų priedus, 20 2 tikslo bendrojo programavimo dokumentų su priemonėmis, 68 EŽŪOGF Garantijų skyriaus KPP ir 73 LEADER + programas.

29

(30)  Pagrindiniai GD yra GD AGRI/GD REGIO/GD ENV.

30

(31)  Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Miškininkystės padėtis ir problemos Europos Sąjungoje ir galimybės plėtoti miškininkystės politikos sritis“. (OL C 206, 1997 7 7, p. 128).

31

(32)  EŽŪOGF Garantijų skyrius: Komisijos reglamento (EB) Nr. 817/2004 (OL L 153, 2004 4 30, p. 30) dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai 69 straipsnyje numatyta, patikros vietoje turi aprėpti bent po 5 % naudos gavėjų kiekvienais metais ir visų skirtingų tipų kaimo plėtros priemones, nustatytas programavimo dokumentuose. Patikros vietoje paskirstomos per metus remiantis rizikos analize, kurią pateikia kiekviena kaimo plėtros priemonė. Patikros turi aprėpti visus naudos gavėjo įsipareigojimus, kuriuos galima patikrinti apsilankymo metu. Jos atliekamos pagal Reglamento (EB) Nr. 2419/2001 III antraštinę dalį.

32

EŽŪOGF Orientavimo skyrius: Komisijos reglamento (EB) Nr. 438/2001 (OL L 63, 2001 3 3, p. 21) (dėl struktūrinių fondų valdymo) (10 straipsnyje) numatyta, kad „valstybės narės veiklos patikrinimus organizuoja tam tikru atrankos pagrindu, skirtu konkrečiai: (a) patikrinti esamų valdymo ir kontrolės sistemų efektyvumą; (b) atrankos būdu, remiantis rizikos analize, patikrinti išlaidų deklaracijas, parengtas įvairiais tam tikrais lygiais. Patikrinimai, atlikti prieš baigiant teikti kiekvieną paramą, turi apimti ne mažiau nei 5 % visų tinkamų išlaidų ir remtis atrankine patvirtintų veiklos rūšių visuma, atsižvelgus į 3 dalies reikalavimus. Valstybės narės siekia, kad atliekami patikrinimai būtų tolygiai paskirstyti atitinkamu laikotarpiu. Jos užtikrina, kad tokie darbai kaip veiklos patikrinimai ir atlikimo arba mokėjimo tvarka būtų tinkamai atskirti.“

(33)  2003 m. lapkričio mėn. Zalcburge vykusios Europos konferencijos dėl kaimo plėtros išvadoje išreikštas susirūpinimas dėl „sudėtingos dabartinės Bendrijos kaimo plėtros politikos sistemos įgyvendinimo su skirtinga finansavimo tvarka ir procedūromis, atsižvelgiant į tai, ar veiksmai yra atliekami 1 tikslo regionuose ar už jų ribų.“

33

(34)  1992 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3508/92, nustatantis tam tikrų Bendrijos pagalbos schemų integruotą administravimo ir kontrolės sistemą (IAKS) (OL L 355, 1992 12 5, p. 1).

34

(35)  Komisijos tarnybų paskelbto gairių dokumento VI/10535/99 7 redakcijos dėl kaimo plėtros priemonių įgyvendinimo valdymo, kontrolės ir sankcijų pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 3.5 dalis.

35

(36)  Ypač kai skelbiamas vienas konkursas paraiškoms teikti, kuris nekartojamas – tokiu būdu atrenkami pirmieji pateikti projektai.

36

(37)  Taip pat žr. gairių dokumento VI/10535/99 7 redakcijos 3.7 dalį.

37

(38)  Reglamentas (EEB) Nr. 3508/92.

38

(39)  Specialioji ataskaita Nr. 14/2000 (OL C 353, 2000 12 8) dėl BŽŪP ir aplinkosaugos, 47 dalis. „Atsižvelgiant į ekologiško ūkininkavimo priemones, valstybės narės turi pateikti tikslią ir teisingą informaciją tam, kad įrodytų paramos programoje pasiūlytos paramos dydį, tuomet šį specialų dydį patvirtina Komisija. Atvirkščiai apželdinimo mišku priemonėms – nacionalinių institucijų tokios informacijos nereikalaujama; Komisija patvirtina maksimalią paramos sumą, o valstybės narės gali pačios nustatyti paramos dydį be Komisijos patvirtinimo.“

39

(40)  Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 31 straipsnyje numatyta, metinė priemoka už kiekvieną hektarą gali būti mokama „ūkininkams ar jų asociacijoms, kurie dirbo žemę iki jos apželdinimo mišku, arba bet kuriam kitam privatinės teisės subjektui, padengiant prarastas pajamas dėl apželdinimo mišku, ne ilgesniam kaip 20 metų laikotarpiui.“

40

(41)  Ataskaita Parlamentui ir Tarybai dėl Reglamento (EEB) Nr. 2080/92 taikymo (KOM 630/1997, 1997 11 28).

41

(42)  Komisijos reglamento (EB) Nr. 445/2002 61 straipsnis (OL L 74, 2002 3 15, p. 1).

42

(43)  Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 29 straipsnis, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1783/2003 (OL L 270, 2003 10 21, p. 70).

43

(44)  Reglamentas (EB) Nr. 1783/2003.

44

(45)  Kaimo plėtros planuose numatyta suma už kiekvieną hektarą, mokama 20 metų kaip kompensacija už prarastas pajamas. Kompensacijos už prarastas pajamas suma priklauso nuo to, kokia buvo ankstesnė apželdinamos mišku žemės paskirtis, ji tuo didesnė, kuo pelningesnės kultūros joje buvo auginamos ir priklauso nuo to, ar paramos gavėjas yra ūkininkas.

45

(46)  Konferencijos metu buvo padaryta išvada, kad būtų naudinga „pakeisti miškininkystės priemonių kryptis, siekiant sustiprinti daugiafunkcionalumą ir tvarumą (pvz. rizikos valdymą, skatinti aplinkosaugos naudą ir sumažinti gaisrų riziką.“

46

(47)  Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Miškininkystės Europos Sąjungoje padėties ir problemų bei miškininkystės politikos krypčių plėtros galimybių“ (OL L 206, 1997 8 1, p. 128).

47

(48)  Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 31 straipsnis.

48

---

I PRIEDAS

BENDRIJOS VEIKSMAI MIŠKININKYSTĖS SRITYJE 1964–1999 m.

1964–1988 m.:

Iki 1988 m. Europos Bendrija taikė keletą priemonių miškų sektoriaus plėtrai, kurios visada buvo tiesiogiai susijusios su bendrąja žemės ūkio politika, ypač žemės ūkio struktūrų tobulinimo politika. Priemonės buvo skirtos teisės aktų suderinimui, miškų ir miškininkystės vystymui, miškų apsaugai nuo atmosferos taršos ir gaisrų bei tyrimams miškininkystės sektoriuje.

1988–1992 m.:

Komisija priėmė aiškesnį savo miškininkystės projektų metodą. 1988 m. rugsėjo mėn. Komisijai Tarybai pateikė Bendrijos miškininkystės veiksmų programą. Ją Taryba patvirtino 1989 m. Programoje atkreipiamas dėmesys į penkias pagrindines sritis:

| — | žemės ūkio paskirties žemės apželdinimą mišku, |
| --- | --- |

—

žemės ūkio paskirties žemės apželdinimą mišku,

| — | miškų plėtrą kaimo vietovėse ir jų optimalų panaudojimą, |
| --- | --- |

—

miškų plėtrą kaimo vietovėse ir jų optimalų panaudojimą,

| — | kamštieną, |
| --- | --- |

—

kamštieną,

| — | miškų apsaugą, |
| --- | --- |

—

miškų apsaugą,

| — | papildomas priemones. |
| --- | --- |

—

papildomas priemones.

1992–1999 m.:

1992 m. Bendrija pradeda ambicingesnį problemų miškininkystės sektoriuje sprendimo laikotarpį. Sprendimai dviejose pagrindinėse srityse iš esmės pakeitė 1988 m. veiklos programą:

| — | sustiprintos miškų apsaugos nuo atmosferos taršos ir gaisrų priemonės (1), |
| --- | --- |

—

sustiprintos miškų apsaugos nuo atmosferos taršos ir gaisrų priemonės (1),

| — | priimtos su miškininkystės veikla žemės ūkyje susijusios priemonės (2), kaip papildomos BŽŪP reformos priemonės, skirtos žemės ūkio apželdinimui mišku. |
| --- | --- |

—

priimtos su miškininkystės veikla žemės ūkyje susijusios priemonės (2), kaip papildomos BŽŪP reformos priemonės, skirtos žemės ūkio apželdinimui mišku.

Nuo 1992 m. kitos Bendrijos priemonės miškininkystės sektoriuje yra Europos miškininkystės informacijos ir ryšių sistemos (EMIRS) (3) sukūrimas ir su miškininkystės sektoriumi susiję tyrimai, bendrai finansuojami pagal ES tyrimų ir plėtros programas žemės ūkio ir aplinkosaugos srityje.

xx a. dešimtajame dešimtmetyje Europoje pagrindiniai debatai vyko dėl tvarios miškininkystės principų apibrėžimo ir įgyvendinimo. „Tvaraus miškų valdymo“ sąvoka buvo apibrėžta 1993 m. paneuropinės ministrų konferencijos Helsinkyje dėl miškų apsaugos metu. Tvarus miškų valdymas yra subalansuotos ekologinės, ekonominės, socialinės ir kultūrinės veiklos derinys. Debatai dėl ES miškininkystės strategijos buvo inicijuoti įvairiuose dokumentuose, tarp jų Europos Parlamento ataskaitoje (4), Komisijos komunikate dėl Europos Sąjungos miškininkystės strategijos (5) ir Tarybos rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos miškininkystės strategijos (6). Visų pirma debatai padėjo įtvirtinti principus, kad miškai atlieka daugiafunkcinį vaidmenį, kad jiems turi būti taikomos rinkos ekonomikos taisyklės, ir kad, laikantis subsidiarumo principo, strategija turi būti įgyvendinta kiek įmanoma žemiausiu lygiu. Nors subsidiarumo principas taikomas, o miškininkystės strategija skirta koordinavimui Bendrijoje tobulinti, trūksta konkrečių pasiūlymų dėl bendradarbiavimo skatinimo.

---

(1)  1992 m. liepos 23 d. Reglamentas (EEB) Nr. 2157/92 ir Reglamentas (EEB) Nr. 2158/92.

(2)  1992 m. liepos 30 d. Reglamentas (EEB) Nr. 2080/92.

(3)  Reglamentas (EB) Nr. 400/94.

(4)  A4-0414/96; PE 213.578/galutinis („Tomo ataskaita“).

(5)  KOM(1998) 649 galutinis.

(6)  1998 m. gruodžio 15 d. Tarybos rezoliucija (OL C 56, 1999 2 26, p. 1).

---

II PRIEDAS

„MIŠKO“ SĄVOKOS APIBRĖŽIMAS VALSTYBĖSE NARĖSE

„Miško“ sąvokos apibrėžimas: pagrindiniai šalies vartojami kriterijai ir matmenys pagal Europos miškininkystės informacijos ir ryšių sistemą (EMIRS)

| Šalis | Minimumas | Suaugusio medžio aukštis |
| --- | --- | --- |
| Plotis | Miško laja | Plotas | Potenciali produkcija |
| Austrija | 10 m | 30 % | 0,05 ha | | |
| Belgija (Valonija) | 9 m | | 0,1 ha | | |
| Belgija (Flandrija) | 25 m | 20 % | 0,5 ha | | |
| Danija | 20 m | | 0,5 ha | | 6 m |
| Suomija | | | 0,25 ha | 1 m3/ha/per metus | |
| Prancūzija | 15 m | 10 % arba 500 medžių/ha su apimtimi krūtinės aukštyje < 24,5 cm | 0,05 ha | | |
| Vokietija | 10 m | | 0,1 ha | | |
| Graikija | 30 m | 10 % | 0,5 ha | | |
| Airija | 40 m | 20 % | 0,5 ha | 4 m3/ha/per metus (spygliuočiai)
  2 m3/ha/per metus (lapuočiai) | |
| Italija | 20 m | 20 % | 0,2 ha | | |
| Liuksemburgas | nėra | nėra | nėra | | |
| Portugalija | 15 m | 10 % | 0,2 ha | | |
| Ispanija | 20 m | 30 % | 0,25 ha | | |
| Švedija | | | 0,25 ha | 1 m3/ha/per metus | |
| Nyderlandai | 30 m | 20 % | 0,5 ha | | |
| Jungtinė Karalystė | 50 m | 20 % | 2 ha | | |
| Šaltiniai: EB 1997. Europos miškininkystės informacijos ir ryšių sistemos (EMIRS) studija.
  Ataskaitos dėl miškų inventorizacijos ir matavimo sistemų. Europos Komisija, Liuksemburgas. |

Šalis

Minimumas

Suaugusio medžio aukštis

Plotis

Miško laja

Plotas

Potenciali produkcija

Austrija

10 m

30 %

0,05 ha

Belgija (Valonija)

9 m

0,1 ha

Belgija (Flandrija)

25 m

20 %

0,5 ha

Danija

20 m

0,5 ha

6 m

Suomija

0,25 ha

1 m3/ha/per metus

Prancūzija

15 m

10 % arba 500 medžių/ha su apimtimi krūtinės aukštyje < 24,5 cm

0,05 ha

Vokietija

10 m

0,1 ha

Graikija

30 m

10 %

0,5 ha

Airija

40 m

20 %

0,5 ha

4 m3/ha/per metus (spygliuočiai)

2 m3/ha/per metus (lapuočiai)

Italija

20 m

20 %

0,2 ha

Liuksemburgas

nėra

nėra

nėra

Portugalija

15 m

10 %

0,2 ha

Ispanija

20 m

30 %

0,25 ha

Švedija

0,25 ha

1 m3/ha/per metus

Nyderlandai

30 m

20 %

0,5 ha

Jungtinė Karalystė

50 m

20 %

2 ha

Šaltiniai: EB 1997. Europos miškininkystės informacijos ir ryšių sistemos (EMIRS) studija.

Ataskaitos dėl miškų inventorizacijos ir matavimo sistemų. Europos Komisija, Liuksemburgas.

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| II. | Komisija pritaria šiai laiku pateiktai ataskaitai, kurią bus galima tinkamai apsvarstyti prieš prasidedant ES miškų strategijos ir būsimos kaimo plėtros struktūros (COM 2004/490 galutinis) analizei.
  Atsižvelgdama į subsidiarumo principą, Komisija mano, kad kai kurie įgyvendinimo sprendimai lieka valstybių narių nuožiūrai – tai nurodyta įvairiose Komisijos atsakymų dėl šios ataskaitos vietose. |
| --- | --- |

II.

Komisija pritaria šiai laiku pateiktai ataskaitai, kurią bus galima tinkamai apsvarstyti prieš prasidedant ES miškų strategijos ir būsimos kaimo plėtros struktūros (COM 2004/490 galutinis) analizei.

Atsižvelgdama į subsidiarumo principą, Komisija mano, kad kai kurie įgyvendinimo sprendimai lieka valstybių narių nuožiūrai – tai nurodyta įvairiose Komisijos atsakymų dėl šios ataskaitos vietose.

| V. | Darniojo miškų valdymo pagrindas yra ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų subalansuotas integravimas, stengiantis tinkamai įvertinti skirtingus labai svarbius klausimus.
  Komisija mano, kad stebėsenos kokybė gali būti užtikrinta ir be bendro miško apibrėžimo. Politikos rezultatai gali būti stebimi valstybės narės lygmeniu, o vėliau – ES lygmeniu. |
| --- | --- |

V.

Darniojo miškų valdymo pagrindas yra ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų subalansuotas integravimas, stengiantis tinkamai įvertinti skirtingus labai svarbius klausimus.

Komisija mano, kad stebėsenos kokybė gali būti užtikrinta ir be bendro miško apibrėžimo. Politikos rezultatai gali būti stebimi valstybės narės lygmeniu, o vėliau – ES lygmeniu.

| VI. | Miškų strategijos ir atskirų, iš EŽŪOGF lėšų bendrai finansuojamų projektų ryšį užtikrina kaimo plėtros programos. Komisija tikrina, ar programos atitinka Miškų strategiją. Nacionalinės arba regioninės valdžios institucijos tvirtina atskirus, kaimo plėtros programų pagrindu sudarytus projektus.
  Pasiūlyme dėl būsimos kaimo plėtros struktūros Komisija siūlo aiškiau atskirti Komisijos ir valstybių narių atsakomybę.
  Valstybių narių pateiktose ir Komisijos apibendrintose vertinimo ataskaitose vertinami visų kaimo plėtros programų rezultatai įgyvendinant ES miškų strategiją. 2004 m. liepą Komisija pasiūlė (COM 2004/490 galutinis) sugriežtinti būsimos kaimo plėtros struktūros vertinimo reikalavimus. |
| --- | --- |

VI.

Miškų strategijos ir atskirų, iš EŽŪOGF lėšų bendrai finansuojamų projektų ryšį užtikrina kaimo plėtros programos. Komisija tikrina, ar programos atitinka Miškų strategiją. Nacionalinės arba regioninės valdžios institucijos tvirtina atskirus, kaimo plėtros programų pagrindu sudarytus projektus.

Pasiūlyme dėl būsimos kaimo plėtros struktūros Komisija siūlo aiškiau atskirti Komisijos ir valstybių narių atsakomybę.

Valstybių narių pateiktose ir Komisijos apibendrintose vertinimo ataskaitose vertinami visų kaimo plėtros programų rezultatai įgyvendinant ES miškų strategiją. 2004 m. liepą Komisija pasiūlė (COM 2004/490 galutinis) sugriežtinti būsimos kaimo plėtros struktūros vertinimo reikalavimus.

| VII. | Atsižvelgdamos į Ministerijų konferencijas dėl miškų apsaugos Europoje, Europos šalys sukūrė bendrą metodą nacionalinėms miškų programoms, buvo padaryta reikšminga pažanga sudarant programas. Tačiau, jei reikalingos programos dar nesukurtos, bet siekiama nestabdyti priemonių įgyvendinimo programose, tinkamas metodas būtų lygiaverčių kaimo plėtros programų ir veiklos programų priėmimas.
  Siekdamos užtikrinti patvirtintų programų kokybę, Komisija ir jos susijusios tarnybos, kurios labai glaudžiai bendradarbiavo su valstybėmis narėmis, atliko išsamią analizę. Šis procesas užėmė nemažai laiko. |
| --- | --- |

VII.

Atsižvelgdamos į Ministerijų konferencijas dėl miškų apsaugos Europoje, Europos šalys sukūrė bendrą metodą nacionalinėms miškų programoms, buvo padaryta reikšminga pažanga sudarant programas. Tačiau, jei reikalingos programos dar nesukurtos, bet siekiama nestabdyti priemonių įgyvendinimo programose, tinkamas metodas būtų lygiaverčių kaimo plėtros programų ir veiklos programų priėmimas.

Siekdamos užtikrinti patvirtintų programų kokybę, Komisija ir jos susijusios tarnybos, kurios labai glaudžiai bendradarbiavo su valstybėmis narėmis, atliko išsamią analizę. Šis procesas užėmė nemažai laiko.

| VIII. | Ilgalaikės sutartys yra reikalingos tam, kad būtų galima užtikrinti, jog tokios priemonės, kaip žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas miškais, bus naudojamos pakankamai intensyviai.
  Sutarčių galiojimo trukmė ir pagalbos dydis: pasiūlymuose dėl kaimo plėtros struktūros po 2006 m. yra keletas pakeitimų, kurie turėtų sušvelninti šias problemas, ypač sumažinant kompensacijos dėl pajamų netekimo dydį ir trukmę. |
| --- | --- |

VIII.

Ilgalaikės sutartys yra reikalingos tam, kad būtų galima užtikrinti, jog tokios priemonės, kaip žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas miškais, bus naudojamos pakankamai intensyviai.

Sutarčių galiojimo trukmė ir pagalbos dydis: pasiūlymuose dėl kaimo plėtros struktūros po 2006 m. yra keletas pakeitimų, kurie turėtų sušvelninti šias problemas, ypač sumažinant kompensacijos dėl pajamų netekimo dydį ir trukmę.

| IX. | Komisija supranta, kad sistema yra sudėtinga, ir todėl jau įdiegė supaprastinimus bei pasiūlė tolesnius svarbius žingsnius po 2006 m. įsigaliosiančiai kaimo plėtros struktūrai. Vienas iš tokių supaprastinimų – bendro fondo kaimo plėtrai įkūrimas. |
| --- | --- |

IX.

Komisija supranta, kad sistema yra sudėtinga, ir todėl jau įdiegė supaprastinimus bei pasiūlė tolesnius svarbius žingsnius po 2006 m. įsigaliosiančiai kaimo plėtros struktūrai. Vienas iš tokių supaprastinimų – bendro fondo kaimo plėtrai įkūrimas.

| X. | — | Miškininkystės priemonės įgyvendinamos vadovaujantis subsidiarumo principu. Iš esmės pačios valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinę ir regioninę situaciją bei poreikius, nusprendžia, kokios rūšies žemės bus apželdinamos mišku. Pasiūlyme dėl kaimo plėtros politikos po 2006 m. yra keletą elementų, nurodančių, kaip geriausiai siekti aplinkosauginių tikslų atrenkant žemę apželdinimui mišku. |
| --- | --- | --- |

X.

—

Miškininkystės priemonės įgyvendinamos vadovaujantis subsidiarumo principu. Iš esmės pačios valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionalinę ir regioninę situaciją bei poreikius, nusprendžia, kokios rūšies žemės bus apželdinamos mišku. Pasiūlyme dėl kaimo plėtros politikos po 2006 m. yra keletą elementų, nurodančių, kaip geriausiai siekti aplinkosauginių tikslų atrenkant žemę apželdinimui mišku.

| — | Teisiškai reikalaujama laikytis aplinkosaugos reikalavimų. Valstybės narės įgyvendina šį įsipareigojimą, atsižvelgdamos į regionines sąlygas. |
| --- | --- |

—

Teisiškai reikalaujama laikytis aplinkosaugos reikalavimų. Valstybės narės įgyvendina šį įsipareigojimą, atsižvelgdamos į regionines sąlygas.

| — | Dauguma programų turi savo atrankos kriterijus, bet pripažįstama, kad kai kada reikia patobulinti tokių kriterijų apibrėžimą. |
| --- | --- |

—

Dauguma programų turi savo atrankos kriterijus, bet pripažįstama, kad kai kada reikia patobulinti tokių kriterijų apibrėžimą.

Komisijos audito tarnybos tikrina atrankos sistemas remdamosi Komisijos išleistomis gairėmis. Jei atrenkant projektą trūksta skaidrumo ar objektyvumo, tada valstybei narei gali būti siunčiamos rekomendacijos ar netgi reikalaujama atlikti finansinius ištaisymus dėl jau išmokėtų sumų.

| — | Valstybės narės yra atsakingos už sąvokų „žemės ūkio paskirties žemė“ ir „ūkininkas“ apibrėžimus – apibrėžimai turi būti pateikti nacionalinėse arba regioninėse programose. Valstybės narės užtikrina, kad tikrinimai bus atliekami remiantis Komisijos pateiktomis gairėmis.
  Komisija supranta, kad dar reikia daug ką gerinti ir iki kito programos laikotarpio peržiūrės reikalavimus bei pateiks valstybėms narėms daugiau gairių Teismo paminėtais klausimais. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės yra atsakingos už sąvokų „žemės ūkio paskirties žemė“ ir „ūkininkas“ apibrėžimus – apibrėžimai turi būti pateikti nacionalinėse arba regioninėse programose. Valstybės narės užtikrina, kad tikrinimai bus atliekami remiantis Komisijos pateiktomis gairėmis.

Komisija supranta, kad dar reikia daug ką gerinti ir iki kito programos laikotarpio peržiūrės reikalavimus bei pateiks valstybėms narėms daugiau gairių Teismo paminėtais klausimais.

| — | Komisija taip pat nustatė trūkumus, panašius į tuos, kuriuos paminėjo Teismas, ir pareikalavo atlikti finansines pataisas. Siekiant pagerinti skundų nagrinėjimą, buvo imtasi norminių priemonių. |
| --- | --- |

—

Komisija taip pat nustatė trūkumus, panašius į tuos, kuriuos paminėjo Teismas, ir pareikalavo atlikti finansines pataisas. Siekiant pagerinti skundų nagrinėjimą, buvo imtasi norminių priemonių.

| — | Savo darbe Komisijos audito tarnybos ypač daug dėmesio kreipia į tai, ar visada laikomasi tinkamų kontrolės procedūrų toms viešųjų sutarčių konkursų priemonėms, kurios leidžia suteikti pagalbą valstybės įstaigoms pagal kaimo plėtros struktūrą. |
| --- | --- |

—

Savo darbe Komisijos audito tarnybos ypač daug dėmesio kreipia į tai, ar visada laikomasi tinkamų kontrolės procedūrų toms viešųjų sutarčių konkursų priemonėms, kurios leidžia suteikti pagalbą valstybės įstaigoms pagal kaimo plėtros struktūrą.

| XI. | Už savo miškų priežiūrą iš dalies atsakingos savivaldybės. Projektus tvirtinančios institucijos turėtų reikalauti, kad savivaldybės pateiktų pakankamai įrodymų apie tai, jog jos užtikrina miško priežiūrą. |
| --- | --- |

XI.

Už savo miškų priežiūrą iš dalies atsakingos savivaldybės. Projektus tvirtinančios institucijos turėtų reikalauti, kad savivaldybės pateiktų pakankamai įrodymų apie tai, jog jos užtikrina miško priežiūrą.

| XII. | Ilgalaikė kompensacija reikalinga tam, kad žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku taptų patrauklia veikla ūkininkams. Nepaisant to, kaimo plėtros struktūros po 2006 m. pasiūlymuose numatyta apsiriboti 10 metų teikiama kompensacija dėl pajamų netekimo. Atsižvelgti reikėtų ne tik į į bendrą poveikį, bet taip pat ir į bendrą poveikį konkrečiuose specifiniuose regionuose. |
| --- | --- |

XII.

Ilgalaikė kompensacija reikalinga tam, kad žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku taptų patrauklia veikla ūkininkams. Nepaisant to, kaimo plėtros struktūros po 2006 m. pasiūlymuose numatyta apsiriboti 10 metų teikiama kompensacija dėl pajamų netekimo. Atsižvelgti reikėtų ne tik į į bendrą poveikį, bet taip pat ir į bendrą poveikį konkrečiuose specifiniuose regionuose.

| XIII. | Tvarus vystymasis jau yra tapęs visaapimančiu Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 principu. Pasiūlymuose dėl kaimo plėtros struktūros po 2006 m. toliau naudojamasi šia rekomendacija: apželdinant plotus miškais aiškiau siekiama aplinkosaugos tikslų, reikalaujama skirti plotus, kurie būtų tinkami apželdinimui mišku dėl aplinkosaugos priežasčių ir todėl tik tam naudojami. |
| --- | --- |

XIII.

Tvarus vystymasis jau yra tapęs visaapimančiu Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 principu. Pasiūlymuose dėl kaimo plėtros struktūros po 2006 m. toliau naudojamasi šia rekomendacija: apželdinant plotus miškais aiškiau siekiama aplinkosaugos tikslų, reikalaujama skirti plotus, kurie būtų tinkami apželdinimui mišku dėl aplinkosaugos priežasčių ir todėl tik tam naudojami.

INTRODUCTION

| 4. | The Council Resolution on an EU forestry strategy provided a reference framework for forest-related activities in the EU. It is important to note that the strategy confirmed the subsidiarity principle applied in the forestry area. |
| --- | --- |

4.

The Council Resolution on an EU forestry strategy provided a reference framework for forest-related activities in the EU. It is important to note that the strategy confirmed the subsidiarity principle applied in the forestry area.

| 5. | With regard to the principle of subsidiarity the Commission considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States, as it is expressed in various parts of the Commission's reply to this report. |
| --- | --- |

5.

With regard to the principle of subsidiarity the Commission considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States, as it is expressed in various parts of the Commission's reply to this report.

| 10. | The rural development Regulation is based on the principle of subsidiarity and it is up to the Member States to draw up their rural development programmes, considering national and regional priorities. |
| --- | --- |

10.

The rural development Regulation is based on the principle of subsidiarity and it is up to the Member States to draw up their rural development programmes, considering national and regional priorities.

| 11. | The Commission carried out an evaluation of Council Regulation (EEC) No 2080/92 in 2001 and clearer guidelines for monitoring measures were introduced by Regulation (EC) No 1257/1999. With this regulation the requirement for an ex ante evaluation of rural development programmes (RDPs) has been introduced, as well as a thorough mid-term evaluation of these, which would lead, if necessary, to an adaptation of the programmes concerned. |
| --- | --- |

11.

The Commission carried out an evaluation of Council Regulation (EEC) No 2080/92 in 2001 and clearer guidelines for monitoring measures were introduced by Regulation (EC) No 1257/1999. With this regulation the requirement for an ex ante evaluation of rural development programmes (RDPs) has been introduced, as well as a thorough mid-term evaluation of these, which would lead, if necessary, to an adaptation of the programmes concerned.

THE EU STRATEGY AND ITS IMPLEMENTATION

| 15. | The concept of sustainability is consistent with the notion introduced and defined by the ‘Bruntland Report’ to the World Commission on Environment and Development in 1987, which now applies to all sectors of the economy and sustainable development strategies developed worldwide.
  Sustainable forest management is based on the balanced integration of economic, social and environmental objectives. There may be conflicts between the three types of objectives, but these conflicts should be seen as healthy ones, and they should give rise to cooperation between different interest groups and a constructive search for the best solution. The progress achieved in the establishment of criteria and indicators of sustainable forest management as well as in the use of voluntary schemes to certify sustainable managed forests in the EU are indicative of the progress achieved in the last years towards sustainable forest management. |
| --- | --- |

15.

The concept of sustainability is consistent with the notion introduced and defined by the ‘Bruntland Report’ to the World Commission on Environment and Development in 1987, which now applies to all sectors of the economy and sustainable development strategies developed worldwide.

Sustainable forest management is based on the balanced integration of economic, social and environmental objectives. There may be conflicts between the three types of objectives, but these conflicts should be seen as healthy ones, and they should give rise to cooperation between different interest groups and a constructive search for the best solution. The progress achieved in the establishment of criteria and indicators of sustainable forest management as well as in the use of voluntary schemes to certify sustainable managed forests in the EU are indicative of the progress achieved in the last years towards sustainable forest management.

| 16. | Sustainable forest management requires a participatory approach and involvement of all relevant stakeholders in order to build consensus and to find satisfactory approaches. Countries are developing appropriate mechanisms and structures for the participation of stakeholders in forest policy formulation and implementation processes, notably in the context of their national forest programmes.
  In Member States that for socio-economic reasons in the past put more emphasis on the economic development of the sector, are gradually considering and developing strategies towards diversification and incorporating environmental and social objectives. Sustainability and sustainable development do not define a static state of stability, but rather a dynamic process of change with the goal of continuous improvement. |
| --- | --- |

16.

Sustainable forest management requires a participatory approach and involvement of all relevant stakeholders in order to build consensus and to find satisfactory approaches. Countries are developing appropriate mechanisms and structures for the participation of stakeholders in forest policy formulation and implementation processes, notably in the context of their national forest programmes.

In Member States that for socio-economic reasons in the past put more emphasis on the economic development of the sector, are gradually considering and developing strategies towards diversification and incorporating environmental and social objectives. Sustainability and sustainable development do not define a static state of stability, but rather a dynamic process of change with the goal of continuous improvement.

| 17. | Forest definition lies within the competence of the Member States. The differences respond to historical, social, legal and ecological conditions in the countries. However, for statistical purposes the Member States adjust the data according to a common method developed within the context of the Joint FAO/UNECE/Eurostat/ITTO questionnaire for collecting forest statistics. In this way, the forest data become comparable both with regard to forest area and stand volume. |
| --- | --- |

17.

Forest definition lies within the competence of the Member States. The differences respond to historical, social, legal and ecological conditions in the countries. However, for statistical purposes the Member States adjust the data according to a common method developed within the context of the Joint FAO/UNECE/Eurostat/ITTO questionnaire for collecting forest statistics. In this way, the forest data become comparable both with regard to forest area and stand volume.

| 18. | The Commission considers that the quality of monitoring can be assured without a common definition of forest. The outcome of the policy can be monitored at Member State level against the objectives set in the RDPs, allowing subsequently an assessment at EU level (eg. ex post evaluations). As indicated in paragraph 17, forest-related data are made comparable between countries.
  Regular reporting by Member States, based on commonly agreed monitoring indicators, enables the measurement of progress in the implementation in the RDPs. |
| --- | --- |

18.

The Commission considers that the quality of monitoring can be assured without a common definition of forest. The outcome of the policy can be monitored at Member State level against the objectives set in the RDPs, allowing subsequently an assessment at EU level (eg. ex post evaluations). As indicated in paragraph 17, forest-related data are made comparable between countries.

Regular reporting by Member States, based on commonly agreed monitoring indicators, enables the measurement of progress in the implementation in the RDPs.

| 19. | The shared management and the Commission responsibilities for the implementation of the EU forestry strategy were established by the Council in its Resolution of 15 December 1998 on a forestry strategy for the European Union. It should be noted that evaluation is an integral part of the programme management and assesses the degree of achievement of the programme objectives. |
| --- | --- |

19.

The shared management and the Commission responsibilities for the implementation of the EU forestry strategy were established by the Council in its Resolution of 15 December 1998 on a forestry strategy for the European Union. It should be noted that evaluation is an integral part of the programme management and assesses the degree of achievement of the programme objectives.

| 20. | Being part of the CAP the forestry measures are implemented under shared management and the Commission thereby considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States. The Commission has to assess the conformity of programmes with the Community objectives and legislation. The implementation of the approved programmes is delegated to Member States. This includes all contacts with the beneficiary from the assessment of the project to the final payment. The Commission supervises the implementation of programmes via monitoring and evaluation. It audits the conformity of the implementation with the approved programmes and the relevant Community rules in order to assess any possible risk to the Funds and to assume final responsibility for the execution of the Community budget.
  If the Commission audits reveal deficiencies in Member States’ management and control systems and/or non-conformity with Community rules in project implementation, financial corrections may be proposed within the Commission clearance of account procedure. |
| --- | --- |

20.

Being part of the CAP the forestry measures are implemented under shared management and the Commission thereby considers that a number of implementation decisions remain at the discretion of the Member States. The Commission has to assess the conformity of programmes with the Community objectives and legislation. The implementation of the approved programmes is delegated to Member States. This includes all contacts with the beneficiary from the assessment of the project to the final payment. The Commission supervises the implementation of programmes via monitoring and evaluation. It audits the conformity of the implementation with the approved programmes and the relevant Community rules in order to assess any possible risk to the Funds and to assume final responsibility for the execution of the Community budget.

If the Commission audits reveal deficiencies in Member States’ management and control systems and/or non-conformity with Community rules in project implementation, financial corrections may be proposed within the Commission clearance of account procedure.

| 21 to 22. | The forestry strategy provides a reference framework for forestry-related actions in the EU. Measures included in programmes shall be in line with EU objectives, hereunder the forestry strategy. It is part of the rural development programmes approval to confirm this. When selecting individual projects, the competent national or regional authorities shall ensure that projects selected are in conformity with the programme. See also reply to point 20.
  The proposal for the post 2006 rural development framework contains a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States. As to the implementation of EU strategies (including the forestry strategy), the proposal provides for the drawing up of an EU strategy plan for rural development to be adopted by the Council and the European Parliament.
  The contribution to the achievement of the EU forestry strategy is assessed for each rural development programme in the evaluation reports prepared by the Member States and summarised by the Commission. The Commission proposed in July 2004 (COM(2004) 490 final) to reinforce the evaluation requirements for the future rural development framework. |
| --- | --- |

21 to 22.

The forestry strategy provides a reference framework for forestry-related actions in the EU. Measures included in programmes shall be in line with EU objectives, hereunder the forestry strategy. It is part of the rural development programmes approval to confirm this. When selecting individual projects, the competent national or regional authorities shall ensure that projects selected are in conformity with the programme. See also reply to point 20.

The proposal for the post 2006 rural development framework contains a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States. As to the implementation of EU strategies (including the forestry strategy), the proposal provides for the drawing up of an EU strategy plan for rural development to be adopted by the Council and the European Parliament.

The contribution to the achievement of the EU forestry strategy is assessed for each rural development programme in the evaluation reports prepared by the Member States and summarised by the Commission. The Commission proposed in July 2004 (COM(2004) 490 final) to reinforce the evaluation requirements for the future rural development framework.

NATIONAL FOREST PROGRAMMES (NFP) OR EQUIVALENT INSTRUMENTS

| 24. | The COST (cooperation on science and technology) study mentioned by the Court was a preparatory stocktaking of the situation in the countries participating in the COST action in order to launch the discussion.
  At the beginning of the present programming period, only few Member States had developed national forestry programmes, but progress has been achieved over the last years. Member States are developing to a different degree mechanisms and approaches to the forest policy making process that are consistent with the principles of national forest programmes. |
| --- | --- |

24.

The COST (cooperation on science and technology) study mentioned by the Court was a preparatory stocktaking of the situation in the countries participating in the COST action in order to launch the discussion.

At the beginning of the present programming period, only few Member States had developed national forestry programmes, but progress has been achieved over the last years. Member States are developing to a different degree mechanisms and approaches to the forest policy making process that are consistent with the principles of national forest programmes.

| 25 and 26. | The concept of national forest programmes has evolved under a variety of intergovernmental processes over the last 20 years. Today, the term has become an important concept with a broad scope for achieving sustainable forest management. At international level there is agreement on the general principles and dimensions of national forest programmes. However, there is no commonly agreed definition. In response to this need, the European countries have developed a common approach to national forest programmes in the context of the Ministerial Conference on the Protection of Forest in Europe (MCPFE). |
| --- | --- |

25 and 26.

The concept of national forest programmes has evolved under a variety of intergovernmental processes over the last 20 years. Today, the term has become an important concept with a broad scope for achieving sustainable forest management. At international level there is agreement on the general principles and dimensions of national forest programmes. However, there is no commonly agreed definition. In response to this need, the European countries have developed a common approach to national forest programmes in the context of the Ministerial Conference on the Protection of Forest in Europe (MCPFE).

| 27. | In the absence of national forest plans in some Member States in 2000, it seemed justified to accept RDPs or OPs, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999 (Article 29). When necessary, during the ex ante assessment of programmes the Commission requested additional information concerning the link between the proposed forestry measures and the fulfilment of the undertakings given by the Community and the Member States at international level. |
| --- | --- |

27.

In the absence of national forest plans in some Member States in 2000, it seemed justified to accept RDPs or OPs, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999 (Article 29). When necessary, during the ex ante assessment of programmes the Commission requested additional information concerning the link between the proposed forestry measures and the fulfilment of the undertakings given by the Community and the Member States at international level.

| 28. | Rural development as part of the common agricultural policy, with a corresponding legal basis in the Treaty of course, has by nature a focus on the agricultural sector. Forestry is nevertheless considered as an integral and essential part of the rural economy and rural development, which is reflected by the forestry chapter in Regulation (EC) No 1257/1999. Member States can set their forestry related objectives in the rural development programmes.
  The essential contribution of forestry to rural development is to be reinforced according to the proposals for the post 2006 rural development framework: forestry is particularly addressed under axis I and II; several forestry measures are to be better articulated and targeted, for example addressing the importance of forests for the implementation of Natura 2000. |
| --- | --- |

28.

Rural development as part of the common agricultural policy, with a corresponding legal basis in the Treaty of course, has by nature a focus on the agricultural sector. Forestry is nevertheless considered as an integral and essential part of the rural economy and rural development, which is reflected by the forestry chapter in Regulation (EC) No 1257/1999. Member States can set their forestry related objectives in the rural development programmes.

The essential contribution of forestry to rural development is to be reinforced according to the proposals for the post 2006 rural development framework: forestry is particularly addressed under axis I and II; several forestry measures are to be better articulated and targeted, for example addressing the importance of forests for the implementation of Natura 2000.

| 29 and 30. | The Commission acknowledges the fact that the transition between two programming periods creates a heavy workload on its services. This is due to the fact that the Commission examines all programmes submitted by the Member States before approving them. |
| --- | --- |

29 and 30.

The Commission acknowledges the fact that the transition between two programming periods creates a heavy workload on its services. This is due to the fact that the Commission examines all programmes submitted by the Member States before approving them.

| 31. | Forestry measures form an integral part of the rural development programmes (see also reply paragraph 28). The lengthy duration of the approval process is an indication of the time and efforts put in by the Commission in order to have correct programmes. This includes intensive contacts with the Member State during this process. |
| --- | --- |

31.

Forestry measures form an integral part of the rural development programmes (see also reply paragraph 28). The lengthy duration of the approval process is an indication of the time and efforts put in by the Commission in order to have correct programmes. This includes intensive contacts with the Member State during this process.

| 32. | The involvement of many other units/DGs is linked to the fact that rural development measures (including forestry measures) not only touch agricultural issues but are placed within a wider rural context and can have an economic, social and environmental impact. Therefore, the approval of the measures is sought to be based on an as wide as possible mutual agreement within the Commission services, while DG AGRI remains the lead service for the afforestation of agricultural land. |
| --- | --- |

32.

The involvement of many other units/DGs is linked to the fact that rural development measures (including forestry measures) not only touch agricultural issues but are placed within a wider rural context and can have an economic, social and environmental impact. Therefore, the approval of the measures is sought to be based on an as wide as possible mutual agreement within the Commission services, while DG AGRI remains the lead service for the afforestation of agricultural land.

| 33. | In March 2002 the Commission established an inter-service group on forestry to strengthen the coordination of forestry issues among the services responsible for the different Community policies. The inter-service group, chaired by DG Agriculture, has brought together desk officers and managers from 10 different directorates-general. |
| --- | --- |

33.

In March 2002 the Commission established an inter-service group on forestry to strengthen the coordination of forestry issues among the services responsible for the different Community policies. The inter-service group, chaired by DG Agriculture, has brought together desk officers and managers from 10 different directorates-general.

| 34. | The rural development programmes provide information on the linkage between proposed measures and national/subnational forest programmes or equivalent instruments (Regulation (EC) No 817/2004 Annex II, point 9(3)(X)) in order to allow the Commission to check their coherence. In addition, Regulation (EC) No 1257/1999 obliges each Member State to submit, as part of the rural development programme, the information necessary to allow a check of compatibility with competition rules. |
| --- | --- |

34.

The rural development programmes provide information on the linkage between proposed measures and national/subnational forest programmes or equivalent instruments (Regulation (EC) No 817/2004 Annex II, point 9(3)(X)) in order to allow the Commission to check their coherence. In addition, Regulation (EC) No 1257/1999 obliges each Member State to submit, as part of the rural development programme, the information necessary to allow a check of compatibility with competition rules.

| 35. | It is true that no specific inventory of State aid decisions relating to forestry is made. However all decisions taken by the Commission in the field of State aid, and therefore also decisions taken on State aid in the forestry sector, are published in full on the website of the Commission Secretariat-General. In addition, a short resumé of each State aid measure for forestry is published in the OJ ‘C’ series. |
| --- | --- |

35.

It is true that no specific inventory of State aid decisions relating to forestry is made. However all decisions taken by the Commission in the field of State aid, and therefore also decisions taken on State aid in the forestry sector, are published in full on the website of the Commission Secretariat-General. In addition, a short resumé of each State aid measure for forestry is published in the OJ ‘C’ series.

| 36. | The Commission proposed to select for funding the project within the Quality of Life specific programme under the fifth research framework programme (1998 to 2002). The aim of the project is to evaluate the effects of different financial instruments in the forest sector. The Commission attaches importance to the results of the project to learn from best practice and to draw conclusions. However, the project will not provide a complete overview of financial instruments, as it is limited in scope to some specific countries.
  The Commission is also currently analysing mid-term evaluations of rural development programmes under Regulation (EC) No 1257/1999, which will include the evaluation of the forestry measures in a number of Member States. |
| --- | --- |

36.

The Commission proposed to select for funding the project within the Quality of Life specific programme under the fifth research framework programme (1998 to 2002). The aim of the project is to evaluate the effects of different financial instruments in the forest sector. The Commission attaches importance to the results of the project to learn from best practice and to draw conclusions. However, the project will not provide a complete overview of financial instruments, as it is limited in scope to some specific countries.

The Commission is also currently analysing mid-term evaluations of rural development programmes under Regulation (EC) No 1257/1999, which will include the evaluation of the forestry measures in a number of Member States.

LARGE UPTAKE OF FUNDS FROM PREVIOUS PROGRAMMING PERIOD

| 37 to 39. | Continuity has to be ensured in rural development. Where the Regulations (EEC) No 2080/92 and (EC) No 1257/1999 provide for a long-term (up to 20 years) compensation for income losses by nature, this affects several programming periods.
  The longer-term compensation for income foregone is a core element to make afforestation of (more or less) productive agricultural land attractive for farmers; the only alternatives would be a capitalised one-off aid or an (eventually higher payment) over a shorter period with all resulting problems for the control of the commitment over a longer period.
  However, with its rural development proposals for the post 2006 period (COM(2004) 490 final) the Commission envisages to mitigate the problem by granting income loss compensation for only up to 10 years and by reducing the ceiling for compensation for loss of income.
  As far as environmental targeting of afforestation is concerned, it will be reinforced in the post 2006 rural development proposal. Recital 37 of the proposal names, in the first place, the protection of the environment as objective of afforestation; and ‘any first afforestation should be adapted to local conditions and compatible with the environment and enhance biodiversity’. Moreover, Member States will have to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons (Article 47(5)). |
| --- | --- |

37 to 39.

Continuity has to be ensured in rural development. Where the Regulations (EEC) No 2080/92 and (EC) No 1257/1999 provide for a long-term (up to 20 years) compensation for income losses by nature, this affects several programming periods.

The longer-term compensation for income foregone is a core element to make afforestation of (more or less) productive agricultural land attractive for farmers; the only alternatives would be a capitalised one-off aid or an (eventually higher payment) over a shorter period with all resulting problems for the control of the commitment over a longer period.

However, with its rural development proposals for the post 2006 period (COM(2004) 490 final) the Commission envisages to mitigate the problem by granting income loss compensation for only up to 10 years and by reducing the ceiling for compensation for loss of income.

As far as environmental targeting of afforestation is concerned, it will be reinforced in the post 2006 rural development proposal. Recital 37 of the proposal names, in the first place, the protection of the environment as objective of afforestation; and ‘any first afforestation should be adapted to local conditions and compatible with the environment and enhance biodiversity’. Moreover, Member States will have to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons (Article 47(5)).

A COMPLEX SYSTEM

| 40. | The Commission also finds that the current financing arrangements are complex and should be simplified. In the papers presented at the Salzburg conference by the Commission, this issue was addressed. It has been followed-up in the Commission’s proposal for the post 2006 rural development framework which provides for a single fund with a single, significantly simplified delivery system. |
| --- | --- |

40.

The Commission also finds that the current financing arrangements are complex and should be simplified. In the papers presented at the Salzburg conference by the Commission, this issue was addressed. It has been followed-up in the Commission’s proposal for the post 2006 rural development framework which provides for a single fund with a single, significantly simplified delivery system.

| 41. | The regulatory framework was modified in the spirit of simplification and of adherence to the real situation and to the best practices in use. The application of standard unit costs in forestry is justified by the specific nature of the projects supported. It is also a measurable method (the national authorities are required to establish a priori of a pricing system based on objective criteria) that provides for an effective simplification of the administrative procedures. Concerning the sanction system for forestry measures other than afforestation of agricultural land, as these are not generally linked to area measurements, sanctions based on IACS rules are not appropriate. The sanctions to be applied are therefore those set out in Article 64 of Regulation (EC) No 445/2002, replaced by Article 73 of Regulation (EC) No 817/2004, which reads as follows: ‘Member States shall lay down the rules on penalties applicable to infringements of the provisions of this Regulation and shall take all measures necessary to ensure that they are implemented. The penalties provided for must be effective, proportionate and dissuasive’. This element is taken into account in the Commission's audits. |
| --- | --- |

41.

The regulatory framework was modified in the spirit of simplification and of adherence to the real situation and to the best practices in use. The application of standard unit costs in forestry is justified by the specific nature of the projects supported. It is also a measurable method (the national authorities are required to establish a priori of a pricing system based on objective criteria) that provides for an effective simplification of the administrative procedures. Concerning the sanction system for forestry measures other than afforestation of agricultural land, as these are not generally linked to area measurements, sanctions based on IACS rules are not appropriate. The sanctions to be applied are therefore those set out in Article 64 of Regulation (EC) No 445/2002, replaced by Article 73 of Regulation (EC) No 817/2004, which reads as follows: ‘Member States shall lay down the rules on penalties applicable to infringements of the provisions of this Regulation and shall take all measures necessary to ensure that they are implemented. The penalties provided for must be effective, proportionate and dissuasive’. This element is taken into account in the Commission's audits.

| 42. | The procedures for applications are basically established by the Member States according to their administrative organisation. The number of documents required to apply for aid under a measure depends largely on the eligibility criteria set by the programming document and on the national requirement in terms of supporting documentation. The assistance of external consultants can improve the quality of projects. |
| --- | --- |

42.

The procedures for applications are basically established by the Member States according to their administrative organisation. The number of documents required to apply for aid under a measure depends largely on the eligibility criteria set by the programming document and on the national requirement in terms of supporting documentation. The assistance of external consultants can improve the quality of projects.

IMPLEMENTATION OF FORESTRY MEASURES

| 46. | Afforestation strategies are defined by the Member States either at national or at regional level. The Member States indicate in their rural development programmes the type of land to be afforested, the specific priorities to be addressed and the compatibility with the environment of the proposed actions. The Commission services examine these questions during the approval procedure for rural development programmes.
  Where systematic checks on compatibility with the environment were left aside, the Commission has already conducted legal proceedings against Member States and will not hesitate to continue the same approach if need be.
  A significant improvement of the environmental targeting and compatibility can be expected from the rural development proposals for post 2006 period. Both aspects are significantly reinforced in a way that Member States have to consider clearly environmental aspects as






  (a) | to the design of the measure, and |
| --- | --- | --- |

46.

Afforestation strategies are defined by the Member States either at national or at regional level. The Member States indicate in their rural development programmes the type of land to be afforested, the specific priorities to be addressed and the compatibility with the environment of the proposed actions. The Commission services examine these questions during the approval procedure for rural development programmes.

Where systematic checks on compatibility with the environment were left aside, the Commission has already conducted legal proceedings against Member States and will not hesitate to continue the same approach if need be.

A significant improvement of the environmental targeting and compatibility can be expected from the rural development proposals for post 2006 period. Both aspects are significantly reinforced in a way that Member States have to consider clearly environmental aspects as

(a)

to the design of the measure, and

| (b) | to the implementation of the measure. |
| --- | --- |

(b)

to the implementation of the measure.

The essential tool to verify this ex post is the reinforced monitoring and assessment of the results achieved also in terms of environmental delivery.

| 47. | The DG AGRI audit services apply, consistently, the approach indicated in the Guideline document provided to Member States to all rural development measures implying selections among applications eligible for financing due to limited funds available. When, during audits, findings are made in respect of non-transparency or non-objectivity of the selection systems, recommendations are made and financial corrections may be imposed.
  Generally, the rural development programmes do include selection criteria, but the Commission recognises that in some cases there is scope for improvements. The issue of lack of recording of rejected projects mainly relates to Regulation (EEC) No 2080/92. For the present programming period this has been improved. |
| --- | --- |

47.

The DG AGRI audit services apply, consistently, the approach indicated in the Guideline document provided to Member States to all rural development measures implying selections among applications eligible for financing due to limited funds available. When, during audits, findings are made in respect of non-transparency or non-objectivity of the selection systems, recommendations are made and financial corrections may be imposed.

Generally, the rural development programmes do include selection criteria, but the Commission recognises that in some cases there is scope for improvements. The issue of lack of recording of rejected projects mainly relates to Regulation (EEC) No 2080/92. For the present programming period this has been improved.

| 48. | The national/regional definition of ‘agricultural land’ must be part of the rural development programme. |
| --- | --- |

48.

The national/regional definition of ‘agricultural land’ must be part of the rural development programme.

| 49. | DG Agriculture has recommended cross-checks with the IACS system, or when appropriate with another reliable database, and has made efforts in order to ensure that this recommendation is respected. |
| --- | --- |

49.

DG Agriculture has recommended cross-checks with the IACS system, or when appropriate with another reliable database, and has made efforts in order to ensure that this recommendation is respected.

| 50 and 51. | The verification of the previous agricultural use and intensity is the competence of the Member States. The only Community provision is in Article 32 of Regulation (EC) No 817/2004 (shall be specified by the Member State where farming takes place on a regular basis). The Commission has the intention for the next programming period to specify the conditions in the implementing rules. In addition, a research project is to be launched about harmonised and appropriate methods to calculate area-related premiums, i.e. including the compensation of income loss (level must be determined by real previous use) and maintenance cost. Moreover, the designation of areas suitable for afforestation (RD-proposal post-2006, see paragraph 38) will contribute to limit possible abuses. |
| --- | --- |

50 and 51.

The verification of the previous agricultural use and intensity is the competence of the Member States. The only Community provision is in Article 32 of Regulation (EC) No 817/2004 (shall be specified by the Member State where farming takes place on a regular basis). The Commission has the intention for the next programming period to specify the conditions in the implementing rules. In addition, a research project is to be launched about harmonised and appropriate methods to calculate area-related premiums, i.e. including the compensation of income loss (level must be determined by real previous use) and maintenance cost. Moreover, the designation of areas suitable for afforestation (RD-proposal post-2006, see paragraph 38) will contribute to limit possible abuses.

| 52. | For the next programming period the Commission intends to review the calculation of payment levels (see also paragraphs 50 and 51). |
| --- | --- |

52.

For the next programming period the Commission intends to review the calculation of payment levels (see also paragraphs 50 and 51).

| 53. | Given these great varieties in tax systems, property rights etc. among the Member States a definition of a ‘farmer’ at Community level is difficult. In the absence of a Community definition the Commission accepts the national definitions of a ‘farmer’; its national/regional definition must be part of the rural development programme. The verification of this status, however, is the responsibility of the Member State. The objective verification is difficult. For the next programming period more Community guidance is envisaged (e.g. requirement for proof via official documents, e.g. being registered, tax declaration, applications for direct payments). |
| --- | --- |

53.

Given these great varieties in tax systems, property rights etc. among the Member States a definition of a ‘farmer’ at Community level is difficult. In the absence of a Community definition the Commission accepts the national definitions of a ‘farmer’; its national/regional definition must be part of the rural development programme. The verification of this status, however, is the responsibility of the Member State. The objective verification is difficult. For the next programming period more Community guidance is envisaged (e.g. requirement for proof via official documents, e.g. being registered, tax declaration, applications for direct payments).

| 54. | The definition of the status of ‘farmer’ for the purposes of afforestation measures is to be provided by the Member State according to detailed criteria (Article 33 of Regulation (EC) No 817/2004). The Member State is required to define appropriate control criteria to verify the compliance with the given definition. Mostly, this is checked on the basis of official documents (e.g. income declarations, payment to the health/security system of farmer categories, registration in the farmers’ register. See also the reply to paragraph 53). |
| --- | --- |

54.

The definition of the status of ‘farmer’ for the purposes of afforestation measures is to be provided by the Member State according to detailed criteria (Article 33 of Regulation (EC) No 817/2004). The Member State is required to define appropriate control criteria to verify the compliance with the given definition. Mostly, this is checked on the basis of official documents (e.g. income declarations, payment to the health/security system of farmer categories, registration in the farmers’ register. See also the reply to paragraph 53).

| 55. | The important starting point for the Commission is that the definitions of the eligibility criteria set in Member States’ programmes meet the objectives of the Regulation. Attempts by individuals to evade the provisions cannot be avoided completely. Member States shall duly check applications against this possibility and in case of doubts undertake the appropriate actions. When the Commission services during audits in Member States find weaknesses in the control systems, they are followed up by recommendations and may also result in imposing financial corrections. |
| --- | --- |

55.

The important starting point for the Commission is that the definitions of the eligibility criteria set in Member States’ programmes meet the objectives of the Regulation. Attempts by individuals to evade the provisions cannot be avoided completely. Member States shall duly check applications against this possibility and in case of doubts undertake the appropriate actions. When the Commission services during audits in Member States find weaknesses in the control systems, they are followed up by recommendations and may also result in imposing financial corrections.

| 57. | The Commission has applied financial corrections on the basis of these and other findings and addressed recommendations to the Member States audited and found not to be in conformity.
  The shortcoming ‘unsatisfactory verification of realised expenditure’ was addressed with the introduction of the derogation for standard costs in forestry by Regulation (EC) No 963/2003 when appropriate standard cost systems were found to be in place. |
| --- | --- |

57.

The Commission has applied financial corrections on the basis of these and other findings and addressed recommendations to the Member States audited and found not to be in conformity.

The shortcoming ‘unsatisfactory verification of realised expenditure’ was addressed with the introduction of the derogation for standard costs in forestry by Regulation (EC) No 963/2003 when appropriate standard cost systems were found to be in place.

| 60. | The objective of afforestation of agricultural land under Regulation (EEC) No 2080/92 was both to reduce the agricultural production potential and to increase forest production. In order to meet both objectives with a limited overall budget for rural development a certain targeting on private owners and municipalities seemed appropriate. It should be noted that Regulation (EC) No 1783/2003 opened the measure to improve the ecological and social value of forest owned by public authorities. The afforestation of agricultural land owned by public authorities would be eligible according to the proposals for post 2006 rural development proposal.
  In the case of Ireland, the Commission considered that amounts paid to the organisation concerned were ineligible, and has recovered all amounts paid under the clearance of accounts procedure. Since the Commission began this action (recently confirmed by the European Court of Justice) the Irish authorities have not paid any further EU money to the organisation. |
| --- | --- |

60.

The objective of afforestation of agricultural land under Regulation (EEC) No 2080/92 was both to reduce the agricultural production potential and to increase forest production. In order to meet both objectives with a limited overall budget for rural development a certain targeting on private owners and municipalities seemed appropriate. It should be noted that Regulation (EC) No 1783/2003 opened the measure to improve the ecological and social value of forest owned by public authorities. The afforestation of agricultural land owned by public authorities would be eligible according to the proposals for post 2006 rural development proposal.

In the case of Ireland, the Commission considered that amounts paid to the organisation concerned were ineligible, and has recovered all amounts paid under the clearance of accounts procedure. Since the Commission began this action (recently confirmed by the European Court of Justice) the Irish authorities have not paid any further EU money to the organisation.

| 61. | Concerning targeting, see reply to point 60. There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured. |
| --- | --- |

61.

Concerning targeting, see reply to point 60. There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured.

| 62. | Such major unforeseen events have a huge impact on forestry resources and must lead to an appropriate review and, where necessary, to an adaptation of the strategy. Member States may choose different approaches to tackle these unexpected problems.
  Given the gravity of the damages in France, the choice of the national authorities to reallocate funds towards restoration/prevention seems to be justified. This can be entirely supported from an environmental point of view, as in many cases the restoration activities were used as an occasion for conversion to more ecologically oriented forestry, which corresponds with the elements of the forestry strategy regarding biodiversity. |
| --- | --- |

62.

Such major unforeseen events have a huge impact on forestry resources and must lead to an appropriate review and, where necessary, to an adaptation of the strategy. Member States may choose different approaches to tackle these unexpected problems.

Given the gravity of the damages in France, the choice of the national authorities to reallocate funds towards restoration/prevention seems to be justified. This can be entirely supported from an environmental point of view, as in many cases the restoration activities were used as an occasion for conversion to more ecologically oriented forestry, which corresponds with the elements of the forestry strategy regarding biodiversity.

| 63. | There are several forestry establishment and management techniques that can, to a limited extent, reduce the degree of windfalls by increasing the stability of forests (e.g. as regards the plantation in the margins or the mix of species and ages). Such investments are eligible under rural development. However, actions of this type can only have limited impact.
  Storms and their destructive power cannot be influenced by the techniques applied. However, as to other types of natural disasters, floods and forest fires, the Commission pursues a series of initiatives to reduce the risk and to mitigate the impact.
  The Commission, as part of the Luxembourg compromise of the Presidency in June 2003 on the CAP reform, committed itself to analyse measures related to crisis and risk management in agriculture. In the framework of this exercise consideration will be given to aspects of risk management related to natural disasters in forestry. |
| --- | --- |

63.

There are several forestry establishment and management techniques that can, to a limited extent, reduce the degree of windfalls by increasing the stability of forests (e.g. as regards the plantation in the margins or the mix of species and ages). Such investments are eligible under rural development. However, actions of this type can only have limited impact.

Storms and their destructive power cannot be influenced by the techniques applied. However, as to other types of natural disasters, floods and forest fires, the Commission pursues a series of initiatives to reduce the risk and to mitigate the impact.

The Commission, as part of the Luxembourg compromise of the Presidency in June 2003 on the CAP reform, committed itself to analyse measures related to crisis and risk management in agriculture. In the framework of this exercise consideration will be given to aspects of risk management related to natural disasters in forestry.

| 64. | In their work, the Commission audit services pay particular attention to the respect of proper control procedures for public contract tendering for all measures allowing for aid under rural development to be granted to public bodies. |
| --- | --- |

64.

In their work, the Commission audit services pay particular attention to the respect of proper control procedures for public contract tendering for all measures allowing for aid under rural development to be granted to public bodies.

IMPACT OF AFFORESTATION OF AGRICULTURAL LAND MEASURE

| 67. | The example mentioned by the Court, underlines the importance of income loss compensation in the framework of the afforestation of agricultural land, due to the need for a longer period of compensation payments to make the measure attractive. |
| --- | --- |

67.

The example mentioned by the Court, underlines the importance of income loss compensation in the framework of the afforestation of agricultural land, due to the need for a longer period of compensation payments to make the measure attractive.

| 68. | The loss of income over a considerable number of years from the land planted with forest is in fact the biggest cost to the farmer entering the scheme. |
| --- | --- |

68.

The loss of income over a considerable number of years from the land planted with forest is in fact the biggest cost to the farmer entering the scheme.

| 69. | Afforestation does indeed appear to be expensive but it can be justified as a long term investment in ecological stability and renewable natural resources.
  See answer to paragraph 70. |
| --- | --- |

69.

Afforestation does indeed appear to be expensive but it can be justified as a long term investment in ecological stability and renewable natural resources.

See answer to paragraph 70.

| 70. | It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 indicates also that concerning the contribution of the regulation to rural development ‘Overall this contribution appears to us to be significant and positive, and Regulation (EEC) No 2080/92 has fully played its role accompanying the reform of the common agricultural policy’. On top of the overall impact account should be taken on the significant effect in certain specific regions (like the planting of 100 000 hectares of cork oaks in Spain and Portugal. |
| --- | --- |

70.

It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 indicates also that concerning the contribution of the regulation to rural development ‘Overall this contribution appears to us to be significant and positive, and Regulation (EEC) No 2080/92 has fully played its role accompanying the reform of the common agricultural policy’. On top of the overall impact account should be taken on the significant effect in certain specific regions (like the planting of 100 000 hectares of cork oaks in Spain and Portugal.

| 71. | A recent survey carried out by the Commission services in the context of the preparation of the implementation report of the EU Forestry Strategy indicates that forestry measures co-financed under Regulation (EC) No 1257/1999 have led to positive results in terms of contributing to enhance forestry resources.
  Moreover, the benefits of the extension of woodland areas are not limited to the increase of forest resources. Extension of woodland areas promotes the diversification of activities in rural areas, as well as the protection of the environment. This measure may have very positive effects in some specific regions or areas. |
| --- | --- |

71.

A recent survey carried out by the Commission services in the context of the preparation of the implementation report of the EU Forestry Strategy indicates that forestry measures co-financed under Regulation (EC) No 1257/1999 have led to positive results in terms of contributing to enhance forestry resources.

Moreover, the benefits of the extension of woodland areas are not limited to the increase of forest resources. Extension of woodland areas promotes the diversification of activities in rural areas, as well as the protection of the environment. This measure may have very positive effects in some specific regions or areas.

| 73. | In its working papers distributed at the Salzburg conference, the Commission services raised the question of explicitly retargeting the afforestation policy more towards environmental objectives.
  The conclusions of the Salzburg conference have been used as an input for the extended impact assessment on rural development which accompanied the Commission’s proposal for a new regulation for the next programming period. The legislative proposals themselves reflect this retargeting (recital 37, Article 47(5) with requirement to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons). |
| --- | --- |

73.

In its working papers distributed at the Salzburg conference, the Commission services raised the question of explicitly retargeting the afforestation policy more towards environmental objectives.

The conclusions of the Salzburg conference have been used as an input for the extended impact assessment on rural development which accompanied the Commission’s proposal for a new regulation for the next programming period. The legislative proposals themselves reflect this retargeting (recital 37, Article 47(5) with requirement to designate areas suitable for afforestation for environmental reasons).

| 74. | The proposals for the post 2006 rural development framework provide for a better targeting and articulation of the entire bundle of forestry measures. The current Article 32 of Council Regulation (EC) No 1257/1999 is to be split. Investment aids are better specified.
  In addition, the co-financing levels are to be reduced for afforestation (income loss) and for the successors of Article 32 to be increased.
  Furthermore, the envisaged EU strategy guidelines will articulate the entire range of objectives for the forestry sector. |
| --- | --- |

74.

The proposals for the post 2006 rural development framework provide for a better targeting and articulation of the entire bundle of forestry measures. The current Article 32 of Council Regulation (EC) No 1257/1999 is to be split. Investment aids are better specified.

In addition, the co-financing levels are to be reduced for afforestation (income loss) and for the successors of Article 32 to be increased.

Furthermore, the envisaged EU strategy guidelines will articulate the entire range of objectives for the forestry sector.

| 75. | The objective to enhance forest resources, also with a reinforced targeting on environmental issues as proposed for the period post-2006, cannot be completely isolated from the general objective of rural development policy to accompany the Common Agricultural Policy; thus the farming community remains the main target group of this policy. The importance of afforestation of agricultural land reflects this.
  Nevertheless, the proposals for the post-2006 rural development framework do not exclude the possibility for Member States to focus on afforestation of agricultural land owned by public authorities. In addition, the afforestation of other than agricultural land is to be continued to be eligible (private holders and municipalities and their respective associations).
  In addition the proposal provides for the designation of the areas suitable for afforestation for environmental reasons. This will be independent from the type of ownership. |
| --- | --- |

75.

The objective to enhance forest resources, also with a reinforced targeting on environmental issues as proposed for the period post-2006, cannot be completely isolated from the general objective of rural development policy to accompany the Common Agricultural Policy; thus the farming community remains the main target group of this policy. The importance of afforestation of agricultural land reflects this.

Nevertheless, the proposals for the post-2006 rural development framework do not exclude the possibility for Member States to focus on afforestation of agricultural land owned by public authorities. In addition, the afforestation of other than agricultural land is to be continued to be eligible (private holders and municipalities and their respective associations).

In addition the proposal provides for the designation of the areas suitable for afforestation for environmental reasons. This will be independent from the type of ownership.

| 76. | There are several intrinsic factors that explain this varying uptake which also stems from the fact that the implementation decisions are, to a large extent, made in respect of the principle of subsidiarity by the Member States. Firstly, it depends largely on the individual situation (structure of the holding, age of the farmer, personal preferences etc). Afforestation of leased land normally is difficult. In several regions the share of leased land in the holdings’ UAA is relatively high.
  Secondly, in this context it should be taken into account that the measure is of a long term nature. Farmers’ areas afforested are definitively out of agricultural production for decades. Therefore, such decisions are considered very carefully, if not reluctantly, by the farmer.
  In some regions and countries the measure is also conditioned by the very small average size of farms and the need to not discriminate small farmers.
  In terms of the impact of the measure, it should be noted that programmes are still half way in their implementation, so it is difficult to draw conclusions at this stage. The latest reports provided by the Member States show in some countries a gradual increase in uptake of the measure during the most recent years, for example in Spain. |
| --- | --- |

76.

There are several intrinsic factors that explain this varying uptake which also stems from the fact that the implementation decisions are, to a large extent, made in respect of the principle of subsidiarity by the Member States. Firstly, it depends largely on the individual situation (structure of the holding, age of the farmer, personal preferences etc). Afforestation of leased land normally is difficult. In several regions the share of leased land in the holdings’ UAA is relatively high.

Secondly, in this context it should be taken into account that the measure is of a long term nature. Farmers’ areas afforested are definitively out of agricultural production for decades. Therefore, such decisions are considered very carefully, if not reluctantly, by the farmer.

In some regions and countries the measure is also conditioned by the very small average size of farms and the need to not discriminate small farmers.

In terms of the impact of the measure, it should be noted that programmes are still half way in their implementation, so it is difficult to draw conclusions at this stage. The latest reports provided by the Member States show in some countries a gradual increase in uptake of the measure during the most recent years, for example in Spain.

IMPACT OF OTHER FORESTRY MEASURES

| 77. | Some countries, however, considered the scope of the eligible measures satisfactory with regard to their added value (Austria, Ireland, Spain and United Kingdom). Others would prefer that the scope of the measures or the type of activities would be expanded (Belgium, France and Germany). |
| --- | --- |

77.

Some countries, however, considered the scope of the eligible measures satisfactory with regard to their added value (Austria, Ireland, Spain and United Kingdom). Others would prefer that the scope of the measures or the type of activities would be expanded (Belgium, France and Germany).

| 78. | Article 32 of Regulation (EC) No 1257/1999 has proven difficult to implement. Nevertheless, support for maintaining the ecological role of forests continues to be justified in the general public’s interest. Therefore the proposals for the post 2006 rural development framework contain a revision of and a more targeted approach to the current Article 32 measures. There will be a clear split between mandatory obligations to be compensated (Natura 2000 payments) and voluntary commitments (in analogy to agri-environment). The ceilings, which may be co-financed, are alsoto be increased to facilitate the uptake. |
| --- | --- |

78.

Article 32 of Regulation (EC) No 1257/1999 has proven difficult to implement. Nevertheless, support for maintaining the ecological role of forests continues to be justified in the general public’s interest. Therefore the proposals for the post 2006 rural development framework contain a revision of and a more targeted approach to the current Article 32 measures. There will be a clear split between mandatory obligations to be compensated (Natura 2000 payments) and voluntary commitments (in analogy to agri-environment). The ceilings, which may be co-financed, are alsoto be increased to facilitate the uptake.

CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS

| 79. | The approach adopted since 2000 following the rural development Regulation (EC) No 1257/1999 is consistent with the EU forestry strategy, which provides the overall reference framework for forestry actions in the EU. The overall principles of the EU forestry strategy (sustainability and multifunctionality) are reflected in the rural development policy, which aims to transform the three dimensions (economical, social and environmental) of sustainability into a coherent package of measures. These measures facilitate and support the implementation of national forest programmes or equivalent instruments in areas where there is a synergy with the objectives of rural development.






  — | The legal basis of EU forestry action stems from the Treaty. The EU forestry strategy provides the reference framework for forestry actions at EU level, including but not limited to rural development. The definition of forest is within the competence of the Member States. At EU level, forest data are made comparable with regard to forest area and stand volume. |
| --- | --- | --- |

79.

The approach adopted since 2000 following the rural development Regulation (EC) No 1257/1999 is consistent with the EU forestry strategy, which provides the overall reference framework for forestry actions in the EU. The overall principles of the EU forestry strategy (sustainability and multifunctionality) are reflected in the rural development policy, which aims to transform the three dimensions (economical, social and environmental) of sustainability into a coherent package of measures. These measures facilitate and support the implementation of national forest programmes or equivalent instruments in areas where there is a synergy with the objectives of rural development.

—

The legal basis of EU forestry action stems from the Treaty. The EU forestry strategy provides the reference framework for forestry actions at EU level, including but not limited to rural development. The definition of forest is within the competence of the Member States. At EU level, forest data are made comparable with regard to forest area and stand volume.

| 80. | The link between the forestry strategy and the individual projects co-financed by the EAGGF funds is ensured via the rural development programmes. The Commission verifies that programmes are in line with the forestry strategy. The national or regional authorities approve the individual projects on basis of the programme.






  — | The Commission foresees, in the proposal for the future rural development framework, a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States. |
| --- | --- | --- |

80.

The link between the forestry strategy and the individual projects co-financed by the EAGGF funds is ensured via the rural development programmes. The Commission verifies that programmes are in line with the forestry strategy. The national or regional authorities approve the individual projects on basis of the programme.

—

The Commission foresees, in the proposal for the future rural development framework, a clearer demarcation of responsibilities between the Commission and Member States.

| 81. | At the beginning of the present programming period only few Member States had developed national forest programmes. In the absence of such programmes, it seemed justified to accept RDPs or OPs as equivalent instruments, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999. However, Member States made progress over the last years in the formulation and implementation of their national forest programmes. |
| --- | --- |

81.

At the beginning of the present programming period only few Member States had developed national forest programmes. In the absence of such programmes, it seemed justified to accept RDPs or OPs as equivalent instruments, a possibility which was provided for in Regulation (EC) No 1257/1999. However, Member States made progress over the last years in the formulation and implementation of their national forest programmes.

| 82. | At the start of the programming period all proposals for programmes were submitted to the Commission services within a short period of time. Member States are interested in a rapid Commission approval to start programme implementation. The Commission examined thoroughly all proposals in the shortest time possible. Nevertheless, the analysis had to include all information available on forestry actions, the ex ante evaluation, and involved a number of Commission services with DG AGRI being the lead service.






  — | The proposals for post 2006 rural development framework contain as an essential feature a requirement for strategic planning and monitoring. EU strategic guidelines will be proposed by the Commission to be adopted by the Council. National strategy plans will be elaborated on this basis. The rural development plans will implement the measures to achieve the objectives of the strategies.
  The EU forestry strategy will be an integral part of these strategies.
  The clearer target setting and well-defined strategies linking objectives and means to achieve them will allow a better assessment of policy outcomes and efficiency of the EU-funds used. |
| --- | --- | --- |

82.

At the start of the programming period all proposals for programmes were submitted to the Commission services within a short period of time. Member States are interested in a rapid Commission approval to start programme implementation. The Commission examined thoroughly all proposals in the shortest time possible. Nevertheless, the analysis had to include all information available on forestry actions, the ex ante evaluation, and involved a number of Commission services with DG AGRI being the lead service.

—

The proposals for post 2006 rural development framework contain as an essential feature a requirement for strategic planning and monitoring. EU strategic guidelines will be proposed by the Commission to be adopted by the Council. National strategy plans will be elaborated on this basis. The rural development plans will implement the measures to achieve the objectives of the strategies.

The EU forestry strategy will be an integral part of these strategies.

The clearer target setting and well-defined strategies linking objectives and means to achieve them will allow a better assessment of policy outcomes and efficiency of the EU-funds used.

| — | The qualitative assessment is currently based on the various evaluations (including ex-ante) and material submitted by the Member States.
  The proposals for post 2006 rural development framework will strengthen the strategy aspect of this assessment (including forestry), reinforce evaluation and focus clearly on the results achieved in relation to the strategic objectives. |
| --- | --- |

—

The qualitative assessment is currently based on the various evaluations (including ex-ante) and material submitted by the Member States.

The proposals for post 2006 rural development framework will strengthen the strategy aspect of this assessment (including forestry), reinforce evaluation and focus clearly on the results achieved in relation to the strategic objectives.

| 83. | A long-term compensation is necessary for afforestation of agricultural land to be attractive to farmers and will inevitably go over a number of programming periods. Nevertheless, the proposals for post 2006 rural development framework will provide to limit the compensation for income loss to 10 years and a reduction in the aid ceiling. |
| --- | --- |

83.

A long-term compensation is necessary for afforestation of agricultural land to be attractive to farmers and will inevitably go over a number of programming periods. Nevertheless, the proposals for post 2006 rural development framework will provide to limit the compensation for income loss to 10 years and a reduction in the aid ceiling.

| 84. | The Commission shares the opinion that the current financing arrangements are complex.






  — | For the period post 2006 significant simplifications are proposed. A single funding and programming system will remove the need to comply with different rules for different funds. The responsibilities of the Member States and the Commission will be more clearly defined. |
| --- | --- | --- |

84.

The Commission shares the opinion that the current financing arrangements are complex.

—

For the period post 2006 significant simplifications are proposed. A single funding and programming system will remove the need to comply with different rules for different funds. The responsibilities of the Member States and the Commission will be more clearly defined.

| 85. | Member States indicate in their programmes the land to be afforested and specific priorities to be addressed. This is subject to examination by the Commission services.
  Non-transparency or non-objectivity of selection systems are subject to recommendations and may be taken into account for the proposal of financial corrections.
  The current legislation requires the definition of eligible land and of a ‘farmer’ to be made by the Member State.
  For the next programming period the Commission has the intention to provide more specific implementing rules and/or guidelines.
  Where audits by the Commission services detect weak and insufficient control systems, financial corrections are applied.






  — | The implementation of the strategic, result-oriented approach for post 2006 period will contribute to a thorough selection of individual projects against efficiency criteria. |
| --- | --- | --- |

85.

Member States indicate in their programmes the land to be afforested and specific priorities to be addressed. This is subject to examination by the Commission services.

Non-transparency or non-objectivity of selection systems are subject to recommendations and may be taken into account for the proposal of financial corrections.

The current legislation requires the definition of eligible land and of a ‘farmer’ to be made by the Member State.

For the next programming period the Commission has the intention to provide more specific implementing rules and/or guidelines.

Where audits by the Commission services detect weak and insufficient control systems, financial corrections are applied.

—

The implementation of the strategic, result-oriented approach for post 2006 period will contribute to a thorough selection of individual projects against efficiency criteria.

| — | The Commission will take account of the Court's observations in the risk analyses covering all CAP aid schemes and leading to its audit work programme. Where non-compliance with Community rules is established financial corrections will be imposed. |
| --- | --- |

—

The Commission will take account of the Court's observations in the risk analyses covering all CAP aid schemes and leading to its audit work programme. Where non-compliance with Community rules is established financial corrections will be imposed.

| 86. | There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured.






  — | Based in particular on the mid-term evaluations of the rural development programmes the Commission services will analyse the extent and reasons for non-sustained projects and propose, where necessary, appropriate actions. |
| --- | --- | --- |

86.

There is a certain responsibility of municipalities to maintain their own forests. The authorities approving projects should require sufficient evidence from the municipalities that the maintenance work is ensured.

—

Based in particular on the mid-term evaluations of the rural development programmes the Commission services will analyse the extent and reasons for non-sustained projects and propose, where necessary, appropriate actions.

| 87. | It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 also indicates that concerning the contribution of the regulation to rural development ‘Overall this contribution appears to us to be significant and positive’.
  The farming community is the main target group of rural development. The implementation of voluntary measures depends also on the personal situation of the individual farmer. Against this background the results achieved can be considered reasonable. However, several elements of the current objectives and design of the measure deserve improvements.






  — | The proposals for the post 2006 rural development framework contain several provisions for better targeting of the measure (e.g. strategy, designation of areas) and cost-efficiency (e.g. reduced aid ceilings, shorter duration). |
| --- | --- | --- |

87.

It is worth noting that the evaluation report of Regulation (EEC) No 2080/92 also indicates that concerning the contribution of the regulation to rural development ‘Overall this contribution appears to us to be significant and positive’.

The farming community is the main target group of rural development. The implementation of voluntary measures depends also on the personal situation of the individual farmer. Against this background the results achieved can be considered reasonable. However, several elements of the current objectives and design of the measure deserve improvements.

—

The proposals for the post 2006 rural development framework contain several provisions for better targeting of the measure (e.g. strategy, designation of areas) and cost-efficiency (e.g. reduced aid ceilings, shorter duration).

---