# Az Európai Unió C 222/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 222 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. június 11. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 222

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. június 11.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Rendszerkockázati Testület |
| 2021/C 222/01 | Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2021. április 30.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (ERKT/2021/3) | 1 |
| 2021/C 222/02 | Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2021. március 24.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (ERKT/2021/2) | 13 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Rendszerkockázati Testület

2021/C 222/01

Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2021. április 30.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (ERKT/2021/3)

1

2021/C 222/02

Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2021. március 24.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (ERKT/2021/2)

13

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2021/C 222/03 | Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó bizonyos személyek részére | 22 |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 222/04 | Euroátváltási árfolyamok — 2021. június 10. | 23 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2021/C 222/03

Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó bizonyos személyek részére

22

Európai Bizottság

2021/C 222/04

Euroátváltási árfolyamok — 2021. június 10.

23

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 222/05 | Értesítés egyes szubvencióellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről | 24 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 222/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám. M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 25 |
| 2021/C 222/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10312 — Astorg Asset Management/Solina) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 27 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 222/08 | Kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított termékleírás közzététele az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban | 28 |
| 2021/C 222/09 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján | 31 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 222/05

Értesítés egyes szubvencióellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

24

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 222/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám. M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

25

2021/C 222/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10312 — Astorg Asset Management/Solina) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

27

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2021/C 222/08

Kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított termékleírás közzététele az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban

28

2021/C 222/09

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Rendszerkockázati Testület

| 2021.6.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/1

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA

(2021. április 30.)

a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról

(ERKT/2021/3)

(2021/C 222/01)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. és 16–18. cikkére,

tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 458. cikke (8) bekezdésére,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 134. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2011. január 20-i ERKT/2011/1 európai rendszerkockázati testületi határozatra (4) és különösen annak 18–20. cikkére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (5), és különösen annak IX. mellékletére,

mivel:

| (1) | Az eredményes és következetes nemzeti makroprudenciális politikai intézkedések biztosítása érdekében fontos, hogy az uniós jog által előírt kötelező viszonosságot önkéntes viszonosság egészítse ki. |
| --- | --- |

(1)

Az eredményes és következetes nemzeti makroprudenciális politikai intézkedések biztosítása érdekében fontos, hogy az uniós jog által előírt kötelező viszonosságot önkéntes viszonosság egészítse ki.

| (2) | A makroprudenciális politikai intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosság ERKT/2015/2 európai rendszerkockázati testületi ajánlásban (6) meghatározott keretének célja annak biztosítása, hogy a valamely tagállamban (7) aktivált minden kitettségalapú makroprudenciális politikai intézkedés tekintetében a többi tagállamban viszonosságot biztosítsanak. |
| --- | --- |

(2)

A makroprudenciális politikai intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosság ERKT/2015/2 európai rendszerkockázati testületi ajánlásban (6) meghatározott keretének célja annak biztosítása, hogy a valamely tagállamban (7) aktivált minden kitettségalapú makroprudenciális politikai intézkedés tekintetében a többi tagállamban viszonosságot biztosítsanak.

| (3) | Az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról szóló, 2019. március 29-i 79/2019 EGT vegyes bizottsági határozat [2019/2133] (8)2020. január 1-jei hatállyal belefoglalta a 2013/36/EU irányelvet és az 575/2013/EU rendeletet az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba (EGT-megállapodás). A 2013/36/EU irányelvet és az 575/2013/EU rendeletet jelentősen módosító (EU) 2019/878 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (9) és (EU) 2020/873 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (10) még nem foglalták bele az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

Az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról szóló, 2019. március 29-i 79/2019 EGT vegyes bizottsági határozat [2019/2133] (8)2020. január 1-jei hatállyal belefoglalta a 2013/36/EU irányelvet és az 575/2013/EU rendeletet az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba (EGT-megállapodás). A 2013/36/EU irányelvet és az 575/2013/EU rendeletet jelentősen módosító (EU) 2019/878 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (9) és (EU) 2020/873 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (10) még nem foglalták bele az EGT-megállapodásba.

| (4) | A Finansdepartementet (a norvég pénzügyminisztérium) mind a 2013/36/EU irányelv 133. cikke (1) bekezdésének, mind az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában kijelölt hatóságként jár el, mivel az EGT-megállapodásnak megfelelően 2020. január 1-jén Norvégiára és Norvégiában alkalmazni kellett az irányelvet és a rendeletet (a továbbiakban megfelelően: „a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD”, és „a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR”). 2020. november 5-én a Finansdepartementet a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD 133. cikkének (11) bekezdése alapján értesítette az ERKT-t arról a szándékáról, hogy hitelintézetekre alkalmazandó rendszerkockázati tőkepufferrátát, valamint a belső minősítésen alapuló (IRB) módszert alkalmazó hitelintézetek lakóingatlannal és kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kitettségeire alkalmazandó átlagos kockázati súlyra vonatkozó alsó korlátot határoz meg. |
| --- | --- |

(4)

A Finansdepartementet (a norvég pénzügyminisztérium) mind a 2013/36/EU irányelv 133. cikke (1) bekezdésének, mind az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában kijelölt hatóságként jár el, mivel az EGT-megállapodásnak megfelelően 2020. január 1-jén Norvégiára és Norvégiában alkalmazni kellett az irányelvet és a rendeletet (a továbbiakban megfelelően: „a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD”, és „a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR”). 2020. november 5-én a Finansdepartementet a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD 133. cikkének (11) bekezdése alapján értesítette az ERKT-t arról a szándékáról, hogy hitelintézetekre alkalmazandó rendszerkockázati tőkepufferrátát, valamint a belső minősítésen alapuló (IRB) módszert alkalmazó hitelintézetek lakóingatlannal és kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kitettségeire alkalmazandó átlagos kockázati súlyra vonatkozó alsó korlátot határoz meg.

| (5) | 2020. december 4-én az ERKT elfogadta az ERKT/2020/14 európai rendszerkockázati testületi ajánlást (11), amelyben azt ajánlotta, hogy a Norvégiában alkalmazni tervezett rendszerkockázati tőkepufferrátát a Finansdepartementet által megcélzott kockázat szempontjából indokoltnak, megfelelőnek, arányosnak, eredményesnek és hatékonynak kell tekinteni. A Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikkének (10) bekezdése értelmében a tagállamok a rendelet 458. cikkének (4) bekezdésében meghatározott eljárástól eltérve a rendeletben foglaltakon túl is növelhetik a kockázati súlyokat. |
| --- | --- |

(5)

2020. december 4-én az ERKT elfogadta az ERKT/2020/14 európai rendszerkockázati testületi ajánlást (11), amelyben azt ajánlotta, hogy a Norvégiában alkalmazni tervezett rendszerkockázati tőkepufferrátát a Finansdepartementet által megcélzott kockázat szempontjából indokoltnak, megfelelőnek, arányosnak, eredményesnek és hatékonynak kell tekinteni. A Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikkének (10) bekezdése értelmében a tagállamok a rendelet 458. cikkének (4) bekezdésében meghatározott eljárástól eltérve a rendeletben foglaltakon túl is növelhetik a kockázati súlyokat.

| (6) | 2020. december 31. óta a Norvégiában engedélyezett hitelintézetekre i. a norvég kitettségek tekintetében a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD 133. cikke alapján 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepuffer követelmény vonatkozik; ii. a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontja alapján 20 %-os alsó korlát vonatkozik a norvég lakóingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében; és iii. a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontja alapján 35 %-os alsó korlát vonatkozik a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében. A fejlett IRB-módszert nem használó hitelintézetek tekintetében azonban 2022. december 31-ig valamennyi kitettségre 3 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta vonatkozik, azt követően pedig a belföldi kitettségekre megállapított rendszerkockázati tőkepufferráta 4,5 %. |
| --- | --- |

(6)

2020. december 31. óta a Norvégiában engedélyezett hitelintézetekre i. a norvég kitettségek tekintetében a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD 133. cikke alapján 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepuffer követelmény vonatkozik; ii. a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontja alapján 20 %-os alsó korlát vonatkozik a norvég lakóingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében; és iii. a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontja alapján 35 %-os alsó korlát vonatkozik a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében. A fejlett IRB-módszert nem használó hitelintézetek tekintetében azonban 2022. december 31-ig valamennyi kitettségre 3 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta vonatkozik, azt követően pedig a belföldi kitettségekre megállapított rendszerkockázati tőkepufferráta 4,5 %.

| (7) | 2021. február 2-án a Finansdepartementet viszonosság iránti kérelmet nyújtott be az ERKT-hoz a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD 134. cikkének (4) bekezdése szerinti rendszerkockázati tőkepufferráta, valamint a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikkének (8) bekezdése szerinti átlagos kockázati súlyra vonatkozó alsó korlát tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

2021. február 2-án a Finansdepartementet viszonosság iránti kérelmet nyújtott be az ERKT-hoz a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD 134. cikkének (4) bekezdése szerinti rendszerkockázati tőkepufferráta, valamint a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikkének (8) bekezdése szerinti átlagos kockázati súlyra vonatkozó alsó korlát tekintetében.

| (8) | A Finansdepartementet által az ERKT-hoz benyújtott kérelem nyomán, valamint: i. a Norvégiában alkalmazott makroprudenciális politikai intézkedések végrehajtásából eredő, elszivárgások és szabályozási arbitrázs formájában megmutatkozó határokon átnyúló kedvezőtlen hatások kialakulásának megakadályozása érdekében; és ii. az uniós jelzáloghitelezők közötti egyenlő versenyfeltételek megőrzése érdekében az ERKT igazgatótanácsa elhatározta, hogy ezeket az intézkedéseket felveszi azon makroprudenciális politikai intézkedések jegyzékébe, amelyek tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlás viszonosság biztosítását ajánlja. |
| --- | --- |

(8)

A Finansdepartementet által az ERKT-hoz benyújtott kérelem nyomán, valamint: i. a Norvégiában alkalmazott makroprudenciális politikai intézkedések végrehajtásából eredő, elszivárgások és szabályozási arbitrázs formájában megmutatkozó határokon átnyúló kedvezőtlen hatások kialakulásának megakadályozása érdekében; és ii. az uniós jelzáloghitelezők közötti egyenlő versenyfeltételek megőrzése érdekében az ERKT igazgatótanácsa elhatározta, hogy ezeket az intézkedéseket felveszi azon makroprudenciális politikai intézkedések jegyzékébe, amelyek tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlás viszonosság biztosítását ajánlja.

| (9) | Mivel a Norvégiában engedélyezett hitelintézetekre még nem vonatkozik az (EU) 2019/878 irányelv, az irányelvet már végrehajtó tagállamok érintett hatóságai számára lehetővé kell tenni a norvég rendszerkockázati tőkepufferráta tekintetében viszonosság biztosítását oly módon és olyan szinten, amely figyelembe veszi a tagállamukban és a Norvégiában alkalmazandó tőkekövetelmények közötti átfedéseket vagy eltéréseket mindaddig, amíg az (EU) 2019/878 irányelvet szintén be nem emelik az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(9)

Mivel a Norvégiában engedélyezett hitelintézetekre még nem vonatkozik az (EU) 2019/878 irányelv, az irányelvet már végrehajtó tagállamok érintett hatóságai számára lehetővé kell tenni a norvég rendszerkockázati tőkepufferráta tekintetében viszonosság biztosítását oly módon és olyan szinten, amely figyelembe veszi a tagállamukban és a Norvégiában alkalmazandó tőkekövetelmények közötti átfedéseket vagy eltéréseket mindaddig, amíg az (EU) 2019/878 irányelvet szintén be nem emelik az EGT-megállapodásba.

| (10) | Tekintettel a Covid19-világjárvány bankszektorra gyakorolt folyamatos hatásaira és a rendszerkockázati tőkepufferráta méretére, megfelelő elegendő időt rendelkezésre bocsátani a viszonosság biztosítására a bejelentett intézkedések tekintetében. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel a Covid19-világjárvány bankszektorra gyakorolt folyamatos hatásaira és a rendszerkockázati tőkepufferráta méretére, megfelelő elegendő időt rendelkezésre bocsátani a viszonosság biztosítására a bejelentett intézkedések tekintetében.

| (11) | Az ERKT/2015/2 ajánlást erre tekintettel megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(11)

Az ERKT/2015/2 ajánlást erre tekintettel megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

MÓDOSÍTÁSOK

Az ERKT/2015/2 ajánlás a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. szakaszban a C(1) ajánlás helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a más érintett hatóságok által elfogadott azon makroprudenciális politikai intézkedések tekintetében, amelyek tekintetében az ERKT a viszonosság biztosítását ajánlotta. A viszonosság biztosítása ajánlott a következő, a mellékletben részletesebben leírt intézkedések tekintetében:
  Belgium:






  — | a Belgiumban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott, a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségekre vonatkozó, az alábbiakból álló kockázatisúly-többlet:






  a) | egy átalány jellegű, 5 százalékpontos kockázatisúly-többlet; és |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. szakaszban a C(1) ajánlás helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a más érintett hatóságok által elfogadott azon makroprudenciális politikai intézkedések tekintetében, amelyek tekintetében az ERKT a viszonosság biztosítását ajánlotta. A viszonosság biztosítása ajánlott a következő, a mellékletben részletesebben leírt intézkedések tekintetében:

Belgium:

—

a Belgiumban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott, a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségekre vonatkozó, az alábbiakból álló kockázatisúly-többlet:

a)

egy átalány jellegű, 5 százalékpontos kockázatisúly-többlet; és

| b) | a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő arányos kockázatisúly-többlet; |
| --- | --- |

b)

a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő arányos kockázatisúly-többlet;

Franciaország:

| — | az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése szerinti nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték szigorítása a figyelembe vehető tőke 5 százalékára a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek tekintetében, amelyet a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k) a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően; |
| --- | --- |

—

az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése szerinti nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték szigorítása a figyelembe vehető tőke 5 százalékára a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek tekintetében, amelyet a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k) a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően;

Luxemburg:

| — | jogilag kötelező érvényű hitelfedezeti (LTV) korlátok a luxemburgi lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek esetében, a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal:






  a) | 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; |
| --- | --- | --- |

—

jogilag kötelező érvényű hitelfedezeti (LTV) korlátok a luxemburgi lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek esetében, a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal:

a)

100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

| b) | 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki; |
| --- | --- |

b)

90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

| c) | 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is). |
| --- | --- |

c)

80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

Norvégia:

| — | az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) (*1) szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 2013/36/EU irányelv (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD) 133. cikkével összhangban a norvég kitettségekre alkalmazott 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta, a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) (*1) szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 2013/36/EU irányelv (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD) 133. cikkével összhangban a norvég kitettségekre alkalmazott 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta, a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet vonatkozásában;

| — | az EGT-megállapodás szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 575/2013/EU rendelet (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR) 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég lakóingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 20 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához a belső minősítésen alapuló (IRB) módszert használó hitelintézetek vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

az EGT-megállapodás szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 575/2013/EU rendelet (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR) 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég lakóingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 20 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához a belső minősítésen alapuló (IRB) módszert használó hitelintézetek vonatkozásában;

| — | a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 35 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett, a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB módszert használó hitelintézetek vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 35 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett, a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB módszert használó hitelintézetek vonatkozásában.

Svédország:

| — | a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében. |
| --- | --- |

—

a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében.

(*1)  HL L 1, 1994.1.3, 3. o.”"

| 2. | A melléklet helyébe ezen ajánlás melléklete lép. |
| --- | --- |

2.

A melléklet helyébe ezen ajánlás melléklete lép.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2021. április 30-án.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

2

(3)  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

3

(4)  HL C 58., 2011.2.24., 4. o.

4

(5)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

5

(6)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2015/2 ajánlása (2015. december 15.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról (HL C 97., 2016.3.12., 9. o.).

6

(7)  Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. melléklete 14. pontjának a) alpontja és 14a. pontjának a) alpontja úgy rendelkezik, hogy a „tagállam(ok)” és az „illetékes hatóságok” kifejezések úgy értendők, hogy a 2013/36/EU irányelvben és az 575/2013/EU rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok illetékes hatóságait is magukban foglalják.

7

(8)  HL L 321., 2019.12.12., 170. o.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/878 irányelve (2019. május 20.) a 2013/36/EU irányelvnek a mentesített szervezetek, a pénzügyi holding társaságok, a vegyes pénzügyi holding társaságok, a javadalmazás, a felügyeleti intézkedések és hatáskörök, valamint a tőkefenntartási intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 150., 2019.6.7., 253. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/873 rendelete (2020. június 24.) az 575/2013/EU rendeletnek és az (EU) 2019/876 rendeletnek a Covid19-világjárvánnyal összefüggő bizonyos kiigazítások tekintetében történő módosításáról (HL L 204., 2020.6.26., 4. o.).

10

(11)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2020/14 ajánlása (2020. december 4.) a rendszerkockázati tőkepufferráta 2013/36/EU irányelv 133. cikke szerinti meghatározására irányuló norvég értesítésről; elérhető az ERKT honlapján.

11

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Belgium

A Belgiumban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek számára előírt és az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott, a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségekre vonatkozó kockázatisúly-többlet. Ezt két összetevő alkotja:

| a) | egy átalány jellegű, 5 százalékpontos kockázatisúly-többlet; és |
| --- | --- |

a)

egy átalány jellegű, 5 százalékpontos kockázatisúly-többlet; és

| b) | a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő arányos kockázatisúly-többlet. |
| --- | --- |

b)

a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő arányos kockázatisúly-többlet.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott és a Belgiumban engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek számára előírt belgiumi intézkedést egy a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségekre alkalmazandó kockázatisúly-többlet alkotja, amely két összetevőből áll:






  a) | Az első összetevő a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek kockázati súlyának 5 százalékponttal történő emelése, amelyre a kockázatisúly-többlet második részének b) pont szerinti kiszámítása után kerül sor. |
| --- | --- | --- |

1.

Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott és a Belgiumban engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek számára előírt belgiumi intézkedést egy a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségekre alkalmazandó kockázatisúly-többlet alkotja, amely két összetevőből áll:

a)

Az első összetevő a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek kockázati súlyának 5 százalékponttal történő emelése, amelyre a kockázatisúly-többlet második részének b) pont szerinti kiszámítása után kerül sor.

| b) | A második összetevőt a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő kockázatisúly-emelés alkotja. A kitettséggel súlyozott átlag az egyedi hitelek 575/2013/EU rendelet 154. cikkével összhangban kiszámított kockázati súlyainak átlaga, a vonatkozó kitettségértékkel súlyozva. |
| --- | --- |

b)

A második összetevőt a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő kockázatisúly-emelés alkotja. A kitettséggel súlyozott átlag az egyedi hitelek 575/2013/EU rendelet 154. cikkével összhangban kiszámított kockázati súlyainak átlaga, a vonatkozó kitettségértékkel súlyozva.

II.   Viszonosság

| 2. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai számára ajánlott, hogy a belgiumi intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek Belgiumban található fióktelepeire alkalmazzák. |
| --- | --- |

2.

Az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai számára ajánlott, hogy a belgiumi intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek Belgiumban található fióktelepeire alkalmazzák.

| 3. | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a belgiumi intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetekre alkalmazzák, amelyek Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkeznek. A C(2) ajánlással összhangban az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül az aktiváló hatóság által Belgiumban végrehajtott intézkedéssel azonos intézkedést alkalmazzanak. |
| --- | --- |

3.

Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a belgiumi intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetekre alkalmazzák, amelyek Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkeznek. A C(2) ajánlással összhangban az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül az aktiváló hatóság által Belgiumban végrehajtott intézkedéssel azonos intézkedést alkalmazzanak.

| 4. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik, beleértve a 2013/36/EU irányelv VII. címe 2. fejezetének IV. szakaszában rögzített felügyeleti intézkedések elfogadását és felügyeleti hatásköröket is. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik, beleértve a 2013/36/EU irányelv VII. címe 2. fejezetének IV. szakaszában rögzített felügyeleti intézkedések elfogadását és felügyeleti hatásköröket is. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 5. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez 2 milliárd euro összegű, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik. |
| --- | --- |

5.

A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez 2 milliárd euro összegű, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik.

| 6. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetek számára, amelyeknek a belgiumi lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettsége nem jelentős, vagyis a jelentős jellegre vonatkozó 2 milliárd euro összegű küszöbérték alatti kitettséggel rendelkeznek. A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a belgiumi intézkedést a korábban mentesített, belföldön engedélyezett egyedi hitelintézetekre alkalmazzák, amennyiben azok túllépik a 2 milliárd eurós küszöbértéket. |
| --- | --- |

6.

Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetek számára, amelyeknek a belgiumi lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettsége nem jelentős, vagyis a jelentős jellegre vonatkozó 2 milliárd euro összegű küszöbérték alatti kitettséggel rendelkeznek. A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a belgiumi intézkedést a korábban mentesített, belföldön engedélyezett egyedi hitelintézetekre alkalmazzák, amennyiben azok túllépik a 2 milliárd eurós küszöbértéket.

| 7. | Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett, Belgiumban található fiókteleppel rendelkező vagy Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkező olyan hitelintézetek, amelyek az IRB-módszert használják és a belgiumi lakóingatlan-piaccal szemben 2 milliárd euro vagy azt meghaladó mértékű kitettséggel rendelkeznek, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint nem biztosítják a viszonosságot a belgiumi intézkedés tekintetében. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a belgiumi intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben az IRB-módszert használó valamely hitelintézet túllépi a 2 milliárd eurós küszöbértéket. |
| --- | --- |

7.

Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett, Belgiumban található fiókteleppel rendelkező vagy Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkező olyan hitelintézetek, amelyek az IRB-módszert használják és a belgiumi lakóingatlan-piaccal szemben 2 milliárd euro vagy azt meghaladó mértékű kitettséggel rendelkeznek, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint nem biztosítják a viszonosságot a belgiumi intézkedés tekintetében. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a belgiumi intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben az IRB-módszert használó valamely hitelintézet túllépi a 2 milliárd eurós küszöbértéket.

| 8. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 2 milliárd eurós küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

8.

Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 2 milliárd eurós küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül.

Franciaország

Az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése szerinti nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték szigorítása a figyelembe vehető tőke 5 százalékára a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek tekintetében, amelyet a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k) a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően alkalmazott francia intézkedés, amelyet a G-SII-k és O-SII-k tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni (nem szubkonszolidált szinten), a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték figyelembe vehető tőke 5 százalékára való szigorításából áll, amelyet a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségekre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.

Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően alkalmazott francia intézkedés, amelyet a G-SII-k és O-SII-k tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni (nem szubkonszolidált szinten), a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték figyelembe vehető tőke 5 százalékára való szigorításából áll, amelyet a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségekre kell alkalmazni.

| 2. | A nem pénzügyi vállalat természetes személy vagy a magánjog hatálya alá tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező jogi személy, amely a szintjén és a konszolidáció legmagasabb szintjén az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) A. mellékletének 2.45. pontja szerint meghatározott nem pénzügyi vállalatok szektorhoz tartozik. |
| --- | --- |

2.

A nem pénzügyi vállalat természetes személy vagy a magánjog hatálya alá tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező jogi személy, amely a szintjén és a konszolidáció legmagasabb szintjén az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) A. mellékletének 2.45. pontja szerint meghatározott nem pénzügyi vállalatok szektorhoz tartozik.

| 3. | Az intézkedést a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségekre kell alkalmazni, és a kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjai felé fennálló kitettségekre a következők szerint:






  a) | A konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés a csoport és az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint vele kapcsolatban álló valamennyi szervezet felé fennálló nettó kitettség összegére alkalmazandó; |
| --- | --- | --- |

3.

Az intézkedést a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségekre kell alkalmazni, és a kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjai felé fennálló kitettségekre a következők szerint:

a)

A konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés a csoport és az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint vele kapcsolatban álló valamennyi szervezet felé fennálló nettó kitettség összegére alkalmazandó;

| b) | A konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés alkalmazandó:






  i. | a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek összegére; |
| --- | --- | --- |

b)

A konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés alkalmazandó:

i.

a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek összegére;

| ii. | azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek vonatkozásában az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatok közvetlen vagy közvetett ellenőrzést gyakorolnak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint; és |
| --- | --- |

ii.

azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek vonatkozásában az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatok közvetlen vagy közvetett ellenőrzést gyakorolnak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint; és

| iii. | azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek gazdaságilag függenek az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatoktól az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint. |
| --- | --- |

iii.

azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek gazdaságilag függenek az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatoktól az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint.

Ezért tehát nem tartozik az intézkedés hatálya alá az a nem pénzügyi vállalat, amelynek létesítő okirat szerinti székhelye nem Franciaországban van, és amely nem valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat leányvállalata vagy gazdaságilag ilyentől függő szervezet, és amely felett ilyen nem gyakorol közvetlen vagy közvetett ellenőrzést.

Az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdésével összhangban az intézkedést azt követően kell alkalmazni, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását.

| 4. | A G-SII-nek vagy O-SII-nek nagynak kell tekinteni a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatot, ha a nem pénzügyi vállalat vagy a 3. pont szerinti kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettsége legalább 300 millió euro. Az eredeti kitettség értékét az 575/2013/EU rendelet 389. és 390. cikkével összhangban kell kiszámítani azt megelőzően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe veszik a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását, a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*2) 9. cikke szerinti adatszolgáltatásnak megfelelően. |
| --- | --- |

4.

A G-SII-nek vagy O-SII-nek nagynak kell tekinteni a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatot, ha a nem pénzügyi vállalat vagy a 3. pont szerinti kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettsége legalább 300 millió euro. Az eredeti kitettség értékét az 575/2013/EU rendelet 389. és 390. cikkével összhangban kell kiszámítani azt megelőzően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe veszik a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását, a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*2) 9. cikke szerinti adatszolgáltatásnak megfelelően.

| 5. | A nem pénzügyi vállalat akkor minősül súlyosan eladósodottnak, ha tőkeáttételi mutatója meghaladja a 100 %-ot, és a pénzügyi költségek fedezeti mutatója 3 alatt marad, a csoport konszolidáció legmagasabb szintjén számítva a következők szerint:






  a) | A tőkeáttételi mutató a teljes adósság a készpénz kivételével és a tőkeállomány aránya; és |
| --- | --- | --- |

5.

A nem pénzügyi vállalat akkor minősül súlyosan eladósodottnak, ha tőkeáttételi mutatója meghaladja a 100 %-ot, és a pénzügyi költségek fedezeti mutatója 3 alatt marad, a csoport konszolidáció legmagasabb szintjén számítva a következők szerint:

a)

A tőkeáttételi mutató a teljes adósság a készpénz kivételével és a tőkeállomány aránya; és

| b) | A pénzügyi költségek fedezeti mutatója az arány egyrészt a hozzáadott érték plusz működési támogatások, mínusz: i. bérköltség; ii. működési adók és járulékok; iii. egyéb nettó működési költségek, kivéve a nettó kamatot és kamatjellegű ráfordításokat; és iv. leértékelődés és értékcsökkenés, valamint másrészt a kamat és kamatjellegű ráfordítások között. |
| --- | --- |

b)

A pénzügyi költségek fedezeti mutatója az arány egyrészt a hozzáadott érték plusz működési támogatások, mínusz: i. bérköltség; ii. működési adók és járulékok; iii. egyéb nettó működési költségek, kivéve a nettó kamatot és kamatjellegű ráfordításokat; és iv. leértékelődés és értékcsökkenés, valamint másrészt a kamat és kamatjellegű ráfordítások között.

A mutatókat az alkalmazandó standardokkal összhangban meghatározott, a nem pénzügyi vállalat pénzügyi kimutatásaiban szereplő, adott esetben könyvvizsgáló által tanúsított számviteli aggregátumok alapján számítják ki.

II.   Viszonosság

| 6. | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a francia intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett G-SII-kre és O-SII-kre alkalmazzák a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén. |
| --- | --- |

6.

Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a francia intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett G-SII-kre és O-SII-kre alkalmazzák a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén.

| 7. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, a C(2) ajánlással összhangban, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított hat hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, a C(2) ajánlással összhangban, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított hat hónapon belül fogadják el.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 8. | A de minimis elv intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték kapcsolódik, amely a következőkből áll:






  a) | 2 milliárd euro összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k teljes eredeti kitettségei tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén a francia nem pénzügyi vállalati szektor vonatkozásában; |
| --- | --- | --- |

8.

A de minimis elv intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték kapcsolódik, amely a következőkből áll:

a)

2 milliárd euro összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k teljes eredeti kitettségei tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén a francia nem pénzügyi vállalati szektor vonatkozásában;

| b) | 300 millió euro összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k tekintetében, amelyek vonatkozásában az a) pontban szereplő küszöbértéket eléri vagy meghaladja:






  i. | a valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat felé fennálló egyetlen eredeti kitettség; |
| --- | --- | --- |

b)

300 millió euro összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k tekintetében, amelyek vonatkozásában az a) pontban szereplő küszöbértéket eléri vagy meghaladja:

i.

a valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat felé fennálló egyetlen eredeti kitettség;

| ii. | a konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettségek 3. pont a) alpontjával összhangban számított összege; |
| --- | --- |

ii.

a konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettségek 3. pont a) alpontjával összhangban számított összege;

| iii. | a konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló eredeti kitettségek összege, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet VIII. mellékletének C 28.00 és C 29.00 tábláján jelentve; |
| --- | --- |

iii.

a konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló eredeti kitettségek összege, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet VIII. mellékletének C 28.00 és C 29.00 tábláján jelentve;

| c) | A G-SII-k és O-SII-k figyelembe vehető szavatolótőkéje 5 %-ának megfelelő küszöbérték a konszolidáció legmagasabb szintjén, a b) pontban azonosított kitettségek vonatkozásában azt követően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását. |
| --- | --- |

c)

A G-SII-k és O-SII-k figyelembe vehető szavatolótőkéje 5 %-ának megfelelő küszöbérték a konszolidáció legmagasabb szintjén, a b) pontban azonosított kitettségek vonatkozásában azt követően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását.

A b) és c) alpontban hivatkozott küszöbértékeket attól függetlenül kell alkalmazni, hogy az érintett szervezet vagy nem pénzügyi vállalat súlyosan eladósodott-e.

Az a) és b) alpontban hivatkozott eredeti kitettség értékét az 575/2013/EU rendelet 389. és 390. cikkével összhangban kell kiszámítani azt megelőzően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe veszik a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 9. cikke szerinti adatszolgáltatásnak megfelelően.

| 9. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak azon belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k számára a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amelyek nem sértik meg a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. A jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettségeinek jelentős jellegét, valamint a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségének koncentrációját, és számukra ajánlott, hogy alkalmazzák a francia intézkedést a korábban mentességben részesített belföldön engedélyezett G-SII-kre és O-SII-kre a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amennyiben megsértették a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. Az érintett hatóságokat az ERKT ösztönzi továbbá arra, hogy a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, nagy nem pénzügyi vállalatok megnövekedett tőkeáttételéhez kapcsolódó rendszerkockázatokat jelezzék az országukban működő többi piaci résztvevő számára. |
| --- | --- |

9.

Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak azon belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k számára a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amelyek nem sértik meg a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. A jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettségeinek jelentős jellegét, valamint a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségének koncentrációját, és számukra ajánlott, hogy alkalmazzák a francia intézkedést a korábban mentességben részesített belföldön engedélyezett G-SII-kre és O-SII-kre a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amennyiben megsértették a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. Az érintett hatóságokat az ERKT ösztönzi továbbá arra, hogy a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, nagy nem pénzügyi vállalatok megnövekedett tőkeáttételéhez kapcsolódó rendszerkockázatokat jelezzék az országukban működő többi piaci résztvevő számára.

| 10. | Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett G-SII-k és O-SII-k a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amelyek francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettsége meghaladja a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó küszöbértéket, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint a francia intézkedés tekintetében nem biztosítják a viszonosságot. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettségeinek jelentős jellegét, valamint a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségének koncentrációját, és számukra ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a francia intézkedés tekintetében, amennyiben valamely G-SII és O-SII a banki prudenciális szabályozása szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén túllépi a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. Az érintett hatóságokat az ERKT ösztönzi továbbá arra, hogy a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, nagy nem pénzügyi vállalatok megnövekedett tőkeáttételéhez kapcsolódó rendszerkockázatokat jelezzék az országukban működő többi piaci résztvevő számára. |
| --- | --- |

10.

Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett G-SII-k és O-SII-k a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amelyek francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettsége meghaladja a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó küszöbértéket, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint a francia intézkedés tekintetében nem biztosítják a viszonosságot. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettségeinek jelentős jellegét, valamint a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségének koncentrációját, és számukra ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a francia intézkedés tekintetében, amennyiben valamely G-SII és O-SII a banki prudenciális szabályozása szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén túllépi a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. Az érintett hatóságokat az ERKT ösztönzi továbbá arra, hogy a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, nagy nem pénzügyi vállalatok megnövekedett tőkeáttételéhez kapcsolódó rendszerkockázatokat jelezzék az országukban működő többi piaci résztvevő számára.

| 11. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a (8) bekezdésben hivatkozott jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

11.

Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a (8) bekezdésben hivatkozott jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül.

Luxemburg:

Jogilag kötelező érvényű hitelfedezeti (LTV) korlátok a luxemburgi lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek esetében, a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal:

| a) | 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; |
| --- | --- |

a)

100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

| b) | 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki; |
| --- | --- |

b)

90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

| c) | 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is). |
| --- | --- |

c)

80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | A luxemburgi hatóságok jogilag kötelező érvényű LTV-korlátokat aktiváltak a Luxemburgban található lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek tekintetében. A Comité du Risque systémique (Rendszerkockázati Bizottság) ajánlását (1) követően a Commission de Surveillance du Secteur Financier (a pénzügyi ágazat felügyelőbizottsága) (2) a Banque centrale du Luxembourg-gal együttműködve a hitelfelvevők három kategóriájára vonatkozó eltérő LTV-korlátokat aktivált. A három kategóriára külön alkalmazandó LTV-korlát a következő:






  a) | 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; |
| --- | --- | --- |

1.

A luxemburgi hatóságok jogilag kötelező érvényű LTV-korlátokat aktiváltak a Luxemburgban található lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek tekintetében. A Comité du Risque systémique (Rendszerkockázati Bizottság) ajánlását (1) követően a Commission de Surveillance du Secteur Financier (a pénzügyi ágazat felügyelőbizottsága) (2) a Banque centrale du Luxembourg-gal együttműködve a hitelfelvevők három kategóriájára vonatkozó eltérő LTV-korlátokat aktivált. A három kategóriára külön alkalmazandó LTV-korlát a következő:

a)

100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

| b) | 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki; |
| --- | --- |

b)

90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

| c) | 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is). |
| --- | --- |

c)

80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

| 2. | Az LTV az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor lakóingatlant jelölt meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya. |
| --- | --- |

2.

Az LTV az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor lakóingatlant jelölt meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya.

| 3. | Az LTV-korlátok a tulajdon típusától függetlenül alkalmazandók (pl. teljes tulajdonjog, haszonélvezeti jog, állagvevő tulajdonjoga). |
| --- | --- |

3.

Az LTV-korlátok a tulajdon típusától függetlenül alkalmazandók (pl. teljes tulajdonjog, haszonélvezeti jog, állagvevő tulajdonjoga).

| 4. | Az intézkedés minden olyan magánszektorbeli hitelfelvevőre vonatkozik, aki nem kereskedelmi célú lakóingatlan vásárlása céljából jelzáloghitelt vesz igénybe Luxemburgban. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a hitelfelvevő az ügylet lebonyolításához ingatlan-befektetési vállalathoz hasonló jogi struktúrát alkalmaz, valamint közös igénylések esetén is. A »lakóingatlan« magában foglalja az építési telket, függetlenül attól, hogy az építkezésre közvetlenül a vásárlás után vagy évekkel később kerül sor. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a kölcsönt a hitelfelvevőnek hosszú távú bérleti szerződéssel rendelkező ingatlan megvásárlására nyújtják. Az ingatlan célja lehet tulajdonosi használat vagy bérbeadás. |
| --- | --- |

4.

Az intézkedés minden olyan magánszektorbeli hitelfelvevőre vonatkozik, aki nem kereskedelmi célú lakóingatlan vásárlása céljából jelzáloghitelt vesz igénybe Luxemburgban. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a hitelfelvevő az ügylet lebonyolításához ingatlan-befektetési vállalathoz hasonló jogi struktúrát alkalmaz, valamint közös igénylések esetén is. A »lakóingatlan« magában foglalja az építési telket, függetlenül attól, hogy az építkezésre közvetlenül a vásárlás után vagy évekkel később kerül sor. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a kölcsönt a hitelfelvevőnek hosszú távú bérleti szerződéssel rendelkező ingatlan megvásárlására nyújtják. Az ingatlan célja lehet tulajdonosi használat vagy bérbeadás.

II.   Viszonosság

| 5. | Azon tagállamok számára, amelyek hitelintézetei, biztosítói és hitelnyújtást végző szakemberei (jelzáloghitelezők) közvetlen határokon átnyúló hitelen keresztül jelentős mértékű vonatkozó luxemburgi hitelkitettséggel rendelkeznek, ajánlott, hogy a luxemburgi intézkedés tekintetében országukban biztosítsák a viszonosságot. Ha országukban nem áll rendelkezésre ugyanaz az intézkedés minden vonatkozó, határokon átnyúló kitettség esetében, akkor az érintett hatóságoknak olyan rendelkezésre álló intézkedéseket kell alkalmazniuk, amely az aktivált makroprudenciális politikai intézkedéssel leginkább egyenértékű hatással jár. |
| --- | --- |

5.

Azon tagállamok számára, amelyek hitelintézetei, biztosítói és hitelnyújtást végző szakemberei (jelzáloghitelezők) közvetlen határokon átnyúló hitelen keresztül jelentős mértékű vonatkozó luxemburgi hitelkitettséggel rendelkeznek, ajánlott, hogy a luxemburgi intézkedés tekintetében országukban biztosítsák a viszonosságot. Ha országukban nem áll rendelkezésre ugyanaz az intézkedés minden vonatkozó, határokon átnyúló kitettség esetében, akkor az érintett hatóságoknak olyan rendelkezésre álló intézkedéseket kell alkalmazniuk, amely az aktivált makroprudenciális politikai intézkedéssel leginkább egyenértékű hatással jár.

| 6. | A tagállamoknak az ERKT/2015/2 ajánlás D. ajánlásának megfelelően értesíteniük kell az ERKT-t arról, hogy viszonosságot biztosítottak a luxemburgi intézkedés tekintetében vagy de minimis mentességet alkalmaztak. Az értesítést legkésőbb a viszonosságot biztosító intézkedés elfogadásától számított egy hónapon belül, az ERKT honlapján közzétett megfelelő sablon használatával kell megküldeni. Az ERKT az értesítéseket közzéteszi az ERKT honlapján, és ezáltal tájékoztatja a nyilvánosságot a viszonosságot biztosító nemzeti határozatokról. Ez a közzététel tartalmazza a viszonosságot biztosító tagállam által alkalmazott mentességeket, valamint a szivárgások figyelemmel kísérésére és szükség esetén a cselekvésre vonatkozó kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

6.

A tagállamoknak az ERKT/2015/2 ajánlás D. ajánlásának megfelelően értesíteniük kell az ERKT-t arról, hogy viszonosságot biztosítottak a luxemburgi intézkedés tekintetében vagy de minimis mentességet alkalmaztak. Az értesítést legkésőbb a viszonosságot biztosító intézkedés elfogadásától számított egy hónapon belül, az ERKT honlapján közzétett megfelelő sablon használatával kell megküldeni. Az ERKT az értesítéseket közzéteszi az ERKT honlapján, és ezáltal tájékoztatja a nyilvánosságot a viszonosságot biztosító nemzeti határozatokról. Ez a közzététel tartalmazza a viszonosságot biztosító tagállam által alkalmazott mentességeket, valamint a szivárgások figyelemmel kísérésére és szükség esetén a cselekvésre vonatkozó kötelezettségvállalást.

| 7. | A tagállamok számára ajánlott, hogy ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított három hónapon belül biztosítsák a viszonosságot az intézkedés tekintetében. |
| --- | --- |

7.

A tagállamok számára ajánlott, hogy ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított három hónapon belül biztosítsák a viszonosságot az intézkedés tekintetében.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 8. | A de minimis elv viszonosságot biztosító tagállamok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó két küszöbérték kapcsolódik: egy országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték és egy intézményspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték. A Luxemburgnak nyújtott, határokon átnyúló teljes jelzáloghitelezésre vonatkozó országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték 350 millió euro, ami a 2020 decemberi teljes belföldi lakóingatlan-alapú jelzálogpiac körülbelül 1 %-ának felel meg. A Luxemburgnak nyújtott, határokon átnyúló teljes jelzáloghitelezésre vonatkozó intézményspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték 35 millió euro, ami Luxemburgban a 2020 decemberi teljes belföldi lakóingatlan-alapú jelzálogpiac körülbelül 0,1 %-ának felel meg. A viszonosság csak akkor szükséges, ha mind az országspecifikus küszöbértéket, mind az intézményspecifikus küszöbértéket túllépik. |
| --- | --- |

8.

A de minimis elv viszonosságot biztosító tagállamok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó két küszöbérték kapcsolódik: egy országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték és egy intézményspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték. A Luxemburgnak nyújtott, határokon átnyúló teljes jelzáloghitelezésre vonatkozó országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték 350 millió euro, ami a 2020 decemberi teljes belföldi lakóingatlan-alapú jelzálogpiac körülbelül 1 %-ának felel meg. A Luxemburgnak nyújtott, határokon átnyúló teljes jelzáloghitelezésre vonatkozó intézményspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték 35 millió euro, ami Luxemburgban a 2020 decemberi teljes belföldi lakóingatlan-alapú jelzálogpiac körülbelül 0,1 %-ának felel meg. A viszonosság csak akkor szükséges, ha mind az országspecifikus küszöbértéket, mind az intézményspecifikus küszöbértéket túllépik.

Norvégia

| — | az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 2013/36/EU irányelv (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD) 133. cikkével összhangban a norvég kitettségekre alkalmazott 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta, a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (EGT-megállapodás) szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 2013/36/EU irányelv (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD) 133. cikkével összhangban a norvég kitettségekre alkalmazott 4,5 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta, a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet vonatkozásában;

| — | az EGT-megállapodás szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 575/2013/EU rendelet (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR) 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég lakóingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 20 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához a belső minősítésen alapuló (IRB) módszert használó hitelintézetek vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

az EGT-megállapodás szerint Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó 575/2013/EU rendelet (a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR) 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég lakóingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 20 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához a belső minősítésen alapuló (IRB) módszert használó hitelintézetek vonatkozásában;

| — | a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 35 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett, a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB módszert használó hitelintézetek vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontjával összhangban a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre alkalmazott, az átlagos kockázati súlyra vonatkozó 35 %-os alsó korlát a Norvégiában engedélyezett, a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB módszert használó hitelintézetek vonatkozásában.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | 2020. december 31. óta a Finansdepartementet (norvég pénzügyminisztérium) három intézkedést vezetett be, ezek: i. a norvég kitettségek tekintetében a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD 133. cikke alapján egy rendszerkockázati tőkepuffer követelmény; ii. a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontja alapján egy alsó korlát a norvég lakóingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében; és iii. a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontja alapján egy alsó korlát a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében. |
| --- | --- |

1.

2020. december 31. óta a Finansdepartementet (norvég pénzügyminisztérium) három intézkedést vezetett be, ezek: i. a norvég kitettségek tekintetében a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRD 133. cikke alapján egy rendszerkockázati tőkepuffer követelmény; ii. a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontja alapján egy alsó korlát a norvég lakóingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében; és iii. a Norvégiára és Norvégiában 2020. január 1-jén alkalmazandó CRR 458. cikke (2) bekezdése d) pontjának vi. alpontja alapján egy alsó korlát a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében.

| 2. | A rendszerkockázati tőkepufferráta mértéke 4,5 %, és a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet belföldi kitettségeire alkalmazandó. A fejlett IRB-módszert nem használó hitelintézetek tekintetében azonban 2022. december 31-ig valamennyi kitettségre 3 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta vonatkozik, azt követően pedig a belföldi kitettségekre megállapított rendszerkockázati tőkepufferráta 4,5 %. |
| --- | --- |

2.

A rendszerkockázati tőkepufferráta mértéke 4,5 %, és a Norvégiában engedélyezett valamennyi hitelintézet belföldi kitettségeire alkalmazandó. A fejlett IRB-módszert nem használó hitelintézetek tekintetében azonban 2022. december 31-ig valamennyi kitettségre 3 %-os rendszerkockázati tőkepufferráta vonatkozik, azt követően pedig a belföldi kitettségekre megállapított rendszerkockázati tőkepufferráta 4,5 %.

| 3. | A lakóingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlátot jelentő intézkedés egy intézményspecifikus alsó korlát a norvég lakóingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében, amely az IRB-módszert alkalmazó hitelintézetekre alkalmazandó. Az ingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát a kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagát érinti a lakóingatlan-portfólióban. A norvég lakóingatlan-kitettség alatt a Norvégiában ingatlannal fedezett lakossággal szembeni kitettségek értendők. |
| --- | --- |

3.

A lakóingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlátot jelentő intézkedés egy intézményspecifikus alsó korlát a norvég lakóingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében, amely az IRB-módszert alkalmazó hitelintézetekre alkalmazandó. Az ingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát a kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagát érinti a lakóingatlan-portfólióban. A norvég lakóingatlan-kitettség alatt a Norvégiában ingatlannal fedezett lakossággal szembeni kitettségek értendők.

| 4. | A kereskedelmi ingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlátot jelentő intézkedés egy intézményspecifikus alsó korlát a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében, amely az IRB-módszert alkalmazó hitelintézetekre alkalmazandó. Az ingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát a kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagát érinti a kereskedelmiingatlan-portfólióban. A norvég kereskedelmiingatlan-kitettség alatt a Norvégiában ingatlannal fedezett vállalatokkal szembeni kitettségek értendők. |
| --- | --- |

4.

A kereskedelmi ingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlátot jelentő intézkedés egy intézményspecifikus alsó korlát a norvég kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly tekintetében, amely az IRB-módszert alkalmazó hitelintézetekre alkalmazandó. Az ingatlanok esetében a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát a kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagát érinti a kereskedelmiingatlan-portfólióban. A norvég kereskedelmiingatlan-kitettség alatt a Norvégiában ingatlannal fedezett vállalatokkal szembeni kitettségek értendők.

II.   Viszonosság

| 5. | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a norvég kitettségekre vonatkozó norvég intézkedések tekintetében biztosítsák a viszonosságot a 2013/36/EU irányelv 134. cikkének (1) bekezdésével, illetve az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban. Az illetékes hatóságok számára ajánlott, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2021/3 ajánlásával (*3)módosított ezen ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 18 hónapon belül biztosítsák a viszonosságot a rendszerkockázati tőkepufferráta tekintetében, a 7. pont eltérő rendelkezésének kivételével. A norvég lakóingatlan- és kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súlyra alkalmazott alsó korlát tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlásban előírt rendes három hónapos átmeneti időszakon belül kell biztosítani a viszonosságot. |
| --- | --- |

5.

Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a norvég kitettségekre vonatkozó norvég intézkedések tekintetében biztosítsák a viszonosságot a 2013/36/EU irányelv 134. cikkének (1) bekezdésével, illetve az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban. Az illetékes hatóságok számára ajánlott, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2021/3 ajánlásával (*3)módosított ezen ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 18 hónapon belül biztosítsák a viszonosságot a rendszerkockázati tőkepufferráta tekintetében, a 7. pont eltérő rendelkezésének kivételével. A norvég lakóingatlan- és kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súlyra alkalmazott alsó korlát tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlásban előírt rendes három hónapos átmeneti időszakon belül kell biztosítani a viszonosságot.

| 6. | Amennyiben az országukban ugyanazok a makroprudenciális politikai intézkedések nem elérhetőek, a C(2) ajánlással összhangban, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedéseket alkalmazzanak, amelyek a fent említett intézkedésekkel, amelyek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkeznek. Az illetékes hatóságok számára ajánlott, hogy az ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 12 hónapon belül fogadják el a lakosságiingatlan- és kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly alsó korlátjai tekintetében viszonosságot biztosító egyenértékű intézkedéseket, illetve a közzétételt követő 18 hónapon belül fogadják el a rendszerkockázati tőkepufferráta tekintetében viszonosságot biztosító egyenértékű intézkedéseket, a 7. pont rendszerkockázati tőkepufferre vonatkozó eltérő rendelkezésének kivételével. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben az országukban ugyanazok a makroprudenciális politikai intézkedések nem elérhetőek, a C(2) ajánlással összhangban, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedéseket alkalmazzanak, amelyek a fent említett intézkedésekkel, amelyek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkeznek. Az illetékes hatóságok számára ajánlott, hogy az ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 12 hónapon belül fogadják el a lakosságiingatlan- és kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súly alsó korlátjai tekintetében viszonosságot biztosító egyenértékű intézkedéseket, illetve a közzétételt követő 18 hónapon belül fogadják el a rendszerkockázati tőkepufferráta tekintetében viszonosságot biztosító egyenértékű intézkedéseket, a 7. pont rendszerkockázati tőkepufferre vonatkozó eltérő rendelkezésének kivételével.

| 7. | Addig, amíg az (EU) 2019/878 irányelv az EGT-megállapodás feltételeivel összhangban alkalmazandóvá nem válik Norvégiára és Norvégiában, az érintett hatóságok oly módon és szinten biztosíthatnak viszonosságot a norvég rendszerkockázati tőkepufferre vonatkozó intézkedés tekintetében, amely figyelembe veszi a tagállamukban és Norvégiában alkalmazandó tőkekövetelmények közötti átfedéseket vagy eltéréseket, feltéve, hogy megfelelnek a következő elveknek:






  a) | kockázatfedezés: az érintett hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a norvég intézkedés által csökkenteni kívánt rendszerkockázatot megfelelő módon kezelik; |
| --- | --- | --- |

7.

Addig, amíg az (EU) 2019/878 irányelv az EGT-megállapodás feltételeivel összhangban alkalmazandóvá nem válik Norvégiára és Norvégiában, az érintett hatóságok oly módon és szinten biztosíthatnak viszonosságot a norvég rendszerkockázati tőkepufferre vonatkozó intézkedés tekintetében, amely figyelembe veszi a tagállamukban és Norvégiában alkalmazandó tőkekövetelmények közötti átfedéseket vagy eltéréseket, feltéve, hogy megfelelnek a következő elveknek:

a)

kockázatfedezés: az érintett hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a norvég intézkedés által csökkenteni kívánt rendszerkockázatot megfelelő módon kezelik;

| b) | a szabályozási arbitrázs elkerülése és egyenlő versenyfeltételek biztosítása: az érintett hatóságoknak minimalizálniuk kell az elszivárgások és szabályozási arbitrázs lehetőségét ,és szükség szerint haladéktalanul meg kell szüntetniük a szabályozási hézagot; az érintett hatóságoknak egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítaniuk a hitelintézetek számára. |
| --- | --- |

b)

a szabályozási arbitrázs elkerülése és egyenlő versenyfeltételek biztosítása: az érintett hatóságoknak minimalizálniuk kell az elszivárgások és szabályozási arbitrázs lehetőségét ,és szükség szerint haladéktalanul meg kell szüntetniük a szabályozási hézagot; az érintett hatóságoknak egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítaniuk a hitelintézetek számára.

Ez a bekezdés nem alkalmazandó a lakóingatlan- és kereskedelmiingatlan-kitettségekre vonatkozó átlagos kockázati súlyra alkalmazott alsó korlátot jelentő intézkedések tekintetében.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 8. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a norvég kitettségeken alapuló, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik a következők szerint:






  a) | a rendszerkockázati tőkepufferráta esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 32 milliárd NOK kockázattal súlyozott kitettségértékben határozzák meg, ami a hitelintézetek teljes kockázattal súlyozott kitettségértéke körülbelül 1 %-ának felel meg Norvégiában; |
| --- | --- | --- |

8.

A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a norvég kitettségeken alapuló, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik a következők szerint:

a)

a rendszerkockázati tőkepufferráta esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 32 milliárd NOK kockázattal súlyozott kitettségértékben határozzák meg, ami a hitelintézetek teljes kockázattal súlyozott kitettségértéke körülbelül 1 %-ának felel meg Norvégiában;

| b) | a lakóingatlanoknál a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 32,3 milliárd NOK bruttó hitelnyújtásban határozzák meg, ami a norvég ügyfeleknek nyújtott bruttó fedezett lakáshitelek körülbelül 1 %-ának felel meg; |
| --- | --- |

b)

a lakóingatlanoknál a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 32,3 milliárd NOK bruttó hitelnyújtásban határozzák meg, ami a norvég ügyfeleknek nyújtott bruttó fedezett lakáshitelek körülbelül 1 %-ának felel meg;

| c) | a kereskedelmi ingatlanoknál a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 7,6 milliárd NOK bruttó hitelnyújtásban határozzák meg, ami a norvég ügyfeleknek nyújtott bruttó fedezett kereskedelmiingatlan-hitelek körülbelül 1 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

c)

a kereskedelmi ingatlanoknál a kockázati súly tekintetében alkalmazott alsó korlát esetében a jelentős jellegre vonatkozó küszöböt 7,6 milliárd NOK bruttó hitelnyújtásban határozzák meg, ami a norvég ügyfeleknek nyújtott bruttó fedezett kereskedelmiingatlan-hitelek körülbelül 1 %-ának felel meg.

| 9. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak a belföldön engedélyezett azon hitelintézetek számára, amelyek kitettsége Norvégiában nem jelentős. A kitettségek akkor tekintendők nem jelentősnek, ha nem érik el a 8. pontban meghatározott, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbértékeket. A jelentős jellegre vonatkozó küszöbértékek alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a norvég intézkedéseket a korábban mentesített, belföldön engedélyezett egyedi hitelintézetekre alkalmazzák, amennyiben túllépik a 8. pontban meghatározott, jelentős jellegre vonatkozó küszöbértékeket. |
| --- | --- |

9.

Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak a belföldön engedélyezett azon hitelintézetek számára, amelyek kitettsége Norvégiában nem jelentős. A kitettségek akkor tekintendők nem jelentősnek, ha nem érik el a 8. pontban meghatározott, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbértékeket. A jelentős jellegre vonatkozó küszöbértékek alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a norvég intézkedéseket a korábban mentesített, belföldön engedélyezett egyedi hitelintézetekre alkalmazzák, amennyiben túllépik a 8. pontban meghatározott, jelentős jellegre vonatkozó küszöbértékeket.

| 10. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a 8. pontban meghatározott, jelentős jellegre vonatkozó küszöbértékek a küszöbérték ajánlott maximális szintjeit jelentik. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbértékek alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértékeket, vagy az intézkedések tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

10.

Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a 8. pontban meghatározott, jelentős jellegre vonatkozó küszöbértékek a küszöbérték ajánlott maximális szintjeit jelentik. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbértékek alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértékeket, vagy az intézkedések tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül.

| 11. | Ha valamely tagállamban nincs olyan engedélyezett hitelintézet, amely jelentős kitettségekkel rendelkezik Norvégiában, az érintett tagállam illetékes hatóságai az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakasza alapján dönthetnek úgy, hogy nem biztosítanak viszonosságot a norvég intézkedések tekintetében. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a norvég intézkedések tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben egy hitelintézet túllépi a megfelelő jelentős jellegre vonatkozó küszöbértéket. |
| --- | --- |

11.

Ha valamely tagállamban nincs olyan engedélyezett hitelintézet, amely jelentős kitettségekkel rendelkezik Norvégiában, az érintett tagállam illetékes hatóságai az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakasza alapján dönthetnek úgy, hogy nem biztosítanak viszonosságot a norvég intézkedések tekintetében. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a norvég intézkedések tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben egy hitelintézet túllépi a megfelelő jelentős jellegre vonatkozó küszöbértéket.

Svédország

A Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott és a Svédországban engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek számára előírt svéd intézkedést egy hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát alkotja a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében. |
| --- | --- |

1.

Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott és a Svédországban engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek számára előírt svéd intézkedést egy hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát alkotja a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében.

| 2. | A kitettséggel súlyozott átlag az egyedi kitettségek 575/2013/EU rendelet 154. cikkével összhangban kiszámított kockázati súlyainak átlaga, a vonatkozó kitettségértékkel súlyozva. |
| --- | --- |

2.

A kitettséggel súlyozott átlag az egyedi kitettségek 575/2013/EU rendelet 154. cikkével összhangban kiszámított kockázati súlyainak átlaga, a vonatkozó kitettségértékkel súlyozva.

II.   Viszonosság

| 3. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai számára ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek Svédországban található fióktelepeire alkalmazzák. |
| --- | --- |

3.

Az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai számára ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek Svédországban található fióktelepeire alkalmazzák.

| 4. | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetekre alkalmazzák, amelyek svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkeznek. A C(2) ajánlással összhangban az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül az aktiváló hatóság által Svédországban végrehajtott intézkedéssel azonos intézkedést alkalmazzanak. |
| --- | --- |

4.

Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetekre alkalmazzák, amelyek svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkeznek. A C(2) ajánlással összhangban az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül az aktiváló hatóság által Svédországban végrehajtott intézkedéssel azonos intézkedést alkalmazzanak.

| 5. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 6. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez 5 milliárd SEK összegű, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik. |
| --- | --- |

6.

A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez 5 milliárd SEK összegű, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik.

| 7. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetek számára, amelyeknek a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettsége nem jelentős, vagyis a jelentős jellegre vonatkozó 5 milliárd SEK összegű küszöbérték alatti kitettséggel rendelkeznek. A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a svéd intézkedést a korábban mentesített, belföldön engedélyezett egyedi hitelintézetekre alkalmazzák, amennyiben azok túllépik az 5 milliárd SEK küszöbértéket. |
| --- | --- |

7.

Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetek számára, amelyeknek a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettsége nem jelentős, vagyis a jelentős jellegre vonatkozó 5 milliárd SEK összegű küszöbérték alatti kitettséggel rendelkeznek. A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a svéd intézkedést a korábban mentesített, belföldön engedélyezett egyedi hitelintézetekre alkalmazzák, amennyiben azok túllépik az 5 milliárd SEK küszöbértéket.

| 8. | Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett, Svédországban található fiókteleppel rendelkező vagy svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkező olyan hitelintézetek, amelyek az IRB-módszert használják és svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, 5 milliárd SEK vagy azt meghaladó mértékű, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettséggel rendelkeznek, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint nem biztosítják a viszonosságot a svéd intézkedés tekintetében. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben az IRB-módszert használó valamely hitelintézet túllépi az 5 milliárd SEK küszöbértéket. |
| --- | --- |

8.

Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett, Svédországban található fiókteleppel rendelkező vagy svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkező olyan hitelintézetek, amelyek az IRB-módszert használják és svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, 5 milliárd SEK vagy azt meghaladó mértékű, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettséggel rendelkeznek, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint nem biztosítják a viszonosságot a svéd intézkedés tekintetében. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben az IRB-módszert használó valamely hitelintézet túllépi az 5 milliárd SEK küszöbértéket.

| 9. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 5 milliárd SEK küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

9.

Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 5 milliárd SEK küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül.

---

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).

*1

(*2)  A Bizottság 680/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 16.) az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 191., 2014.6.28., 1. o.).

*2

(*3)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.«

*3

---

(1)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

1

(2)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

2

---

| 2021.6.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/13

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA

(2021. március 24.)

a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (ERKT/2021/2)

(2021/C 222/02)

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. és 16–18. cikkére,

tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2011. január 20-i ERKT/2011/1 európai rendszerkockázati testületi határozatra (2) és különösen annak 18–20. cikkére,

mivel:

| (1) | Az eredményes és következetes nemzeti makroprudenciális politikai intézkedések biztosítása érdekében fontos, hogy az uniós jog által előírt kötelező viszonosságot önkéntes viszonosság egészítse ki. |
| --- | --- |

(1)

Az eredményes és következetes nemzeti makroprudenciális politikai intézkedések biztosítása érdekében fontos, hogy az uniós jog által előírt kötelező viszonosságot önkéntes viszonosság egészítse ki.

| (2) | A makroprudenciális politikai intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosság ERKT/2015/2 európai rendszerkockázati testületi ajánlásban (3) meghatározott keretének célja annak biztosítása, hogy ugyanazon makroprudenciális követelmények vonatkozzanak az ugyanazon típusú kockázati kitettségekre az adott tagállamban, függetlenül a pénzügyi szolgáltató jogállásától és helyétől. |
| --- | --- |

(2)

A makroprudenciális politikai intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosság ERKT/2015/2 európai rendszerkockázati testületi ajánlásban (3) meghatározott keretének célja annak biztosítása, hogy ugyanazon makroprudenciális követelmények vonatkozzanak az ugyanazon típusú kockázati kitettségekre az adott tagállamban, függetlenül a pénzügyi szolgáltató jogállásától és helyétől.

| (3) | Az ERKT/2017/4 európai rendszerkockázati testületi ajánlás (4) az érintett aktiváló hatóság számára azt ajánlja, hogy amikor az Európai Rendszerkockázati Testülethez (ERKT) viszonosság iránti kérelmet nyújt be, javasoljon a jelentős jellegre vonatkozó maximális küszöbértéket, amely alatt egy adott pénzügyi szolgáltatónak az azonosított makroprudenciális kockázattal szemben abban az országban fennálló kitettsége, ahol az aktiváló hatóság a makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazza, nem jelentősnek tekinthető. Az ERKT eltérő küszöbértéket javasolhat, amennyiben ezt szükségesnek tartja. |
| --- | --- |

(3)

Az ERKT/2017/4 európai rendszerkockázati testületi ajánlás (4) az érintett aktiváló hatóság számára azt ajánlja, hogy amikor az Európai Rendszerkockázati Testülethez (ERKT) viszonosság iránti kérelmet nyújt be, javasoljon a jelentős jellegre vonatkozó maximális küszöbértéket, amely alatt egy adott pénzügyi szolgáltatónak az azonosított makroprudenciális kockázattal szemben abban az országban fennálló kitettsége, ahol az aktiváló hatóság a makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazza, nem jelentősnek tekinthető. Az ERKT eltérő küszöbértéket javasolhat, amennyiben ezt szükségesnek tartja.

| (4) | 2021. január 1-jétől a luxemburgi hitelintézeteknek, biztosítóknak és hitelnyújtást végző szakembereknek (jelzáloghitelezőknek) meg kell felelniük a Luxemburgban található lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelekre vonatkozó hitelfedezeti (LTV) korlátoknak a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal: i. 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; ii. 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb (azaz nem első alkalommal vásárló) vevőkre egy portfóliókerettől függően (a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki); iii. 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is). |
| --- | --- |

(4)

2021. január 1-jétől a luxemburgi hitelintézeteknek, biztosítóknak és hitelnyújtást végző szakembereknek (jelzáloghitelezőknek) meg kell felelniük a Luxemburgban található lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelekre vonatkozó hitelfedezeti (LTV) korlátoknak a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal: i. 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; ii. 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb (azaz nem első alkalommal vásárló) vevőkre egy portfóliókerettől függően (a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki); iii. 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

| (5) | A Comité du Risque Systémique (Rendszerkockázati Bizottság) által az ERKT-hoz 2020. december 18-án benyújtott, viszonosság iránti kérelem nyomán valamint: i. a Luxemburgban alkalmazott makroprudenciális politikai intézkedés végrehajtásából eredő, elszivárgások és szabályozási arbitrázs formájában megmutatkozó határokon átnyúló kedvezőtlen hatások kialakulásának megakadályozása érdekében; ii. a jelentős pénzügyi intézmények közötti egyenlő versenyfeltételek és e pénzügyi intézmények általános ellenálló képességének megőrzése érdekében az ERKT igazgatótanácsa elhatározta, hogy ezt az intézkedést felveszi azon makroprudenciális politikai intézkedések jegyzékébe, amelyek tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlás viszonosság biztosítását ajánlja. |
| --- | --- |

(5)

A Comité du Risque Systémique (Rendszerkockázati Bizottság) által az ERKT-hoz 2020. december 18-án benyújtott, viszonosság iránti kérelem nyomán valamint: i. a Luxemburgban alkalmazott makroprudenciális politikai intézkedés végrehajtásából eredő, elszivárgások és szabályozási arbitrázs formájában megmutatkozó határokon átnyúló kedvezőtlen hatások kialakulásának megakadályozása érdekében; ii. a jelentős pénzügyi intézmények közötti egyenlő versenyfeltételek és e pénzügyi intézmények általános ellenálló képességének megőrzése érdekében az ERKT igazgatótanácsa elhatározta, hogy ezt az intézkedést felveszi azon makroprudenciális politikai intézkedések jegyzékébe, amelyek tekintetében az ERKT/2015/2 ajánlás viszonosság biztosítását ajánlja.

| (6) | A Commission de Surveillance du Secteur Financier (a pénzügyi ágazat felügyelőbizottsága) által aktivált makroprudenciális politikai intézkedés olyan intézkedés, amelyet az uniós jog nem harmonizált. Az ERKT/2015/2 ajánlás C(2) ajánlásával összhangban a viszonosságot biztosító hatóságoknak ajánlott, hogy vagy ugyanazt a makroprudenciális politikai intézkedést hajtsák végre, mint amelyet az aktiváló hatóság végrehajtott, vagy ha a nemzeti jogszabályok nem biztosítják ugyanazt a makroprudenciális politikai intézkedést, akkor az ERKT-val történő konzultációt követően fogadjanak el a jogrendszerükben rendelkezésre álló olyan makroprudenciális politikai intézkedést, amely az aktivált makroprudenciális politikai intézkedéssel leginkább egyenértékű hatással jár. |
| --- | --- |

(6)

A Commission de Surveillance du Secteur Financier (a pénzügyi ágazat felügyelőbizottsága) által aktivált makroprudenciális politikai intézkedés olyan intézkedés, amelyet az uniós jog nem harmonizált. Az ERKT/2015/2 ajánlás C(2) ajánlásával összhangban a viszonosságot biztosító hatóságoknak ajánlott, hogy vagy ugyanazt a makroprudenciális politikai intézkedést hajtsák végre, mint amelyet az aktiváló hatóság végrehajtott, vagy ha a nemzeti jogszabályok nem biztosítják ugyanazt a makroprudenciális politikai intézkedést, akkor az ERKT-val történő konzultációt követően fogadjanak el a jogrendszerükben rendelkezésre álló olyan makroprudenciális politikai intézkedést, amely az aktivált makroprudenciális politikai intézkedéssel leginkább egyenértékű hatással jár.

| (7) | Az ERKT igazgatótanácsa arról is határozott, hogy intézményspecifikus küszöbértéket és országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbértéket javasol a de minimis elv viszonosságot biztosító tagállamok általi alkalmazásának irányítása érdekében. |
| --- | --- |

(7)

Az ERKT igazgatótanácsa arról is határozott, hogy intézményspecifikus küszöbértéket és országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbértéket javasol a de minimis elv viszonosságot biztosító tagállamok általi alkalmazásának irányítása érdekében.

| (8) | Az ERKT/2015/2 ajánlást erre tekintettel megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

Az ERKT/2015/2 ajánlást erre tekintettel megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

MÓDOSÍTÁSOK

Az ERKT/2015/2 ajánlás a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. szakaszban a C(1) ajánlás helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a más érintett hatóságok által elfogadott azon makroprudenciális politikai intézkedések tekintetében, amelyek tekintetében az ERKT a viszonosság biztosítását ajánlotta. A viszonosság biztosítása ajánlott a következő, a mellékletben részletesebben leírt intézkedések tekintetében: | Belgium:






  — | a Belgiumban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott, a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségekre vonatkozó, az alábbiakból álló kockázatisúly-többlet:






  a) | egy átalány jellegű, 5 százalékpontos kockázatisúly-többlet; és |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

„(1)

Belgium:

—

a Belgiumban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott, a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségekre vonatkozó, az alábbiakból álló kockázatisúly-többlet:

a)

egy átalány jellegű, 5 százalékpontos kockázatisúly-többlet; és

| b) | a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő arányos kockázatisúly-többlet; |
| --- | --- |

b)

a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő arányos kockázatisúly-többlet;

| | Franciaország:






  — | az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése szerinti nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték szigorítása a figyelembe vehető tőke 5 százalékára a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek tekintetében, amelyet a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k) a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően; |
| --- | --- | --- |

Franciaország:

—

az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése szerinti nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték szigorítása a figyelembe vehető tőke 5 százalékára a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek tekintetében, amelyet a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k) a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően;

| | Luxemburg:






  — | jogilag kötelező érvényű hitelfedezeti (LTV) korlátok a luxemburgi lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek esetében, a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal:






  a) | 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; |
| --- | --- | --- | --- |

Luxemburg:

—

jogilag kötelező érvényű hitelfedezeti (LTV) korlátok a luxemburgi lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek esetében, a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal:

a)

100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

| b) | 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki; |
| --- | --- |

b)

90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

| c) | 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is). |
| --- | --- |

c)

80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

| | Svédország:






  — | a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében.” |
| --- | --- | --- |

Svédország:

—

a Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében.”

| 2. | A melléklet helyébe ezen ajánlás melléklete lép. |
| --- | --- |

2.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2021. március 24-én.

az ERKT titkárságának vezetője,

az ERKT igazgatótanácsa nevében

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  HL C 58., 2011.2.24., 4. o.

2

(3)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2015/2 ajánlása (2015. december 15.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról (HL C 97., 2016.3.12., 9. o.).

3

(4)  Az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2017/4 ajánlása (2017. október 20.) a makroprudenciális politikai intézkedések határokon átnyúló hatásainak értékeléséről és az ezen intézkedésekre vonatkozó önkéntes viszonosságról szóló ERKT/2015/2 ajánlás módosításáról (HL C 431., 2017.12.15., 1. o.).

4

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Belgium

A Belgiumban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetek számára előírt és az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott, a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségekre vonatkozó kockázatisúly-többlet. Ezt két összetevő alkotja:

| a) | egy átalány jellegű, 5 százalékpontos kockázatisúly-többlet; és |
| --- | --- |

a)

egy átalány jellegű, 5 százalékpontos kockázatisúly-többlet; és

| b) | a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő arányos kockázatisúly-többlet. |
| --- | --- |

b)

a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő arányos kockázatisúly-többlet.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott és a Belgiumban engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek számára előírt belgiumi intézkedést egy a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségekre alkalmazandó kockázatisúly-többlet alkotja, amely két összetevőből áll:






  a) | Az első összetevő a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek kockázati súlyának 5 százalékponttal történő emelése, amelyre a kockázatisúly-többlet második részének b) pont szerinti kiszámítása után kerül sor. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Az első összetevő a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek kockázati súlyának 5 százalékponttal történő emelése, amelyre a kockázatisúly-többlet második részének b) pont szerinti kiszámítása után kerül sor.

| b) | A második összetevőt a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő kockázatisúly-emelés alkotja. A kitettséggel súlyozott átlag az egyedi hitelek 575/2013/EU rendelet 154. cikkével összhangban kiszámított kockázati súlyainak átlaga, a vonatkozó kitettségértékkel súlyozva. |
| --- | --- |

b)

A második összetevőt a Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlagának 33 százalékát kitevő kockázatisúly-emelés alkotja. A kitettséggel súlyozott átlag az egyedi hitelek 575/2013/EU rendelet 154. cikkével összhangban kiszámított kockázati súlyainak átlaga, a vonatkozó kitettségértékkel súlyozva.

II.   Viszonosság

| 2. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai számára ajánlott, hogy a belgiumi intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek Belgiumban található fióktelepeire alkalmazzák. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a belgiumi intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetekre alkalmazzák, amelyek Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkeznek. A C(2) ajánlással összhangban az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül az aktiváló hatóság által Belgiumban végrehajtott intézkedéssel azonos intézkedést alkalmazzanak. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik, beleértve a 2013/36/EU irányelv VII. címe 2. fejezetének IV. szakaszában rögzített felügyeleti intézkedések elfogadását és felügyeleti hatásköröket is. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

4.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 5. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez 2 milliárd euro összegű, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetek számára, amelyeknek a belgiumi lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettsége nem jelentős, vagyis a jelentős jellegre vonatkozó 2 milliárd euro összegű küszöbérték alatti kitettséggel rendelkeznek. A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a belgiumi intézkedést a korábban mentesített, belföldön engedélyezett egyedi hitelintézetekre alkalmazzák, amennyiben azok túllépik a 2 milliárd eurós küszöbértéket. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett, Belgiumban található fiókteleppel rendelkező vagy Belgiumban található lakóingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkező olyan hitelintézetek, amelyek az IRB-módszert használják és a belgiumi lakóingatlan-piaccal szemben 2 milliárd euro vagy azt meghaladó mértékű kitettséggel rendelkeznek, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint nem biztosítják a viszonosságot a belgiumi intézkedés tekintetében. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a belgiumi intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben az IRB-módszert használó valamely hitelintézet túllépi a 2 milliárd eurós küszöbértéket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 2 milliárd eurós küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

8.

Franciaország

Az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdése szerinti nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték szigorítása a figyelembe vehető tőke 5 százalékára a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek tekintetében, amelyet a globálisan rendszerszinten jelentős intézményekre (G-SII-k) és egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre (O-SII-k) a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja ii. alpontjának megfelelően alkalmazott francia intézkedés, amelyet a G-SII-k és O-SII-k tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén kell alkalmazni (nem szubkonszolidált szinten), a nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határérték figyelembe vehető tőke 5 százalékára való szigorításából áll, amelyet a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, súlyosan eladósodott nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségekre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A nem pénzügyi vállalat természetes személy vagy a magánjog hatálya alá tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező jogi személy, amely a szintjén és a konszolidáció legmagasabb szintjén az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) A. mellékletének 2.45. pontja szerint meghatározott nem pénzügyi vállalatok szektorhoz tartozik. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az intézkedést a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségekre kell alkalmazni, és a kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjai felé fennálló kitettségekre a következők szerint:






  a) | A konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés a csoport és az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint vele kapcsolatban álló valamennyi szervezet felé fennálló nettó kitettség összegére alkalmazandó; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

A konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés a csoport és az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint vele kapcsolatban álló valamennyi szervezet felé fennálló nettó kitettség összegére alkalmazandó;

| b) | A konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés alkalmazandó:






  a) | a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek összegére; |
| --- | --- | --- |

b)

A konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó nem pénzügyi vállalatok tekintetében az intézkedés alkalmazandó:

a)

a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségek összegére;

| b) | azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek vonatkozásában az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatok közvetlen vagy közvetett ellenőrzést gyakorolnak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint; és |
| --- | --- |

b)

azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek vonatkozásában az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatok közvetlen vagy közvetett ellenőrzést gyakorolnak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint; és

| c) | azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek gazdaságilag függenek az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatoktól az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint. |
| --- | --- |

c)

azon franciaországi vagy külföldi szervezetek felé fennálló kitettségek összegére, amelyek gazdaságilag függenek az i. alpontban hivatkozott nem pénzügyi vállalatoktól az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 39. pontja szerint.

Ezért tehát nem tartozik az intézkedés hatálya alá az a nem pénzügyi vállalat, amelynek létesítő okirat szerinti székhelye nem Franciaországban van, és amely nem valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat leányvállalata vagy gazdaságilag ilyentől függő szervezet, és amely felett ilyen nem gyakorol közvetlen vagy közvetett ellenőrzést.

Az 575/2013/EU rendelet 395. cikkének (1) bekezdésével összhangban az intézkedést azt követően kell alkalmazni, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását.

| 4. | A G-SII-nek vagy O-SII-nek nagynak kell tekinteni a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatot, ha a nem pénzügyi vállalat vagy a (3) bekezdés szerinti kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettsége legalább 300 millió euro. Az eredeti kitettség értékét az 575/2013/EU rendelet 389. és 390. cikkével összhangban kell kiszámítani azt megelőzően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe veszik a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását, a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*2) 9. cikke szerinti adatszolgáltatásnak megfelelően. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A nem pénzügyi vállalat akkor minősül súlyosan eladósodottnak, ha tőkeáttételi mutatója meghaladja a 100 %-ot, és a pénzügyi költségek fedezeti mutatója 3 alatt marad, a csoport konszolidáció legmagasabb szintjén számítva a következők szerint:






  a) | A tőkeáttételi mutató a teljes adósság a készpénz kivételével és a tőkeállomány aránya; és |
| --- | --- | --- |

5.

a)

A tőkeáttételi mutató a teljes adósság a készpénz kivételével és a tőkeállomány aránya; és

| b) | A pénzügyi költségek fedezeti mutatója az arány egyrészt a hozzáadott érték plusz működési támogatások, mínusz: i. bérköltség; ii. működési adók és járulékok; iii. egyéb nettó működési költségek, kivéve a nettó kamatot és kamatjellegű ráfordításokat; és iv. leértékelődés és értékcsökkenés, valamint másrészt a kamat és kamatjellegű ráfordítások között. |
| --- | --- |

b)

A pénzügyi költségek fedezeti mutatója az arány egyrészt a hozzáadott érték plusz működési támogatások, mínusz: i. bérköltség; ii. működési adók és járulékok; iii. egyéb nettó működési költségek, kivéve a nettó kamatot és kamatjellegű ráfordításokat; és iv. leértékelődés és értékcsökkenés, valamint másrészt a kamat és kamatjellegű ráfordítások között.

A mutatókat az alkalmazandó standardokkal összhangban meghatározott, a nem pénzügyi vállalat pénzügyi kimutatásaiban szereplő, adott esetben könyvvizsgáló által tanúsított számviteli aggregátumok alapján számítják ki.

II.   Viszonosság

| 6. | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a francia intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett G-SII-kre és O-SII-kre alkalmazzák a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, a C(2) ajánlással összhangban, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított hat hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

7.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 8. | A de minimis elv intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték kapcsolódik, amely a következőkből áll:






  a) | 2 milliárd euro összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k teljes eredeti kitettségei tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén a francia nem pénzügyi vállalati szektor vonatkozásában; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

2 milliárd euro összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k teljes eredeti kitettségei tekintetében a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén a francia nem pénzügyi vállalati szektor vonatkozásában;

| b) | 300 millió euro összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k tekintetében, amelyek vonatkozásában az a) pontban szereplő küszöbértéket eléri vagy meghaladja:






  i. | a valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat felé fennálló egyetlen eredeti kitettség; |
| --- | --- | --- |

b)

300 millió euro összegű küszöbérték a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k tekintetében, amelyek vonatkozásában az a) pontban szereplő küszöbértéket eléri vagy meghaladja:

i.

a valamely franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalat felé fennálló egyetlen eredeti kitettség;

| ii. | a konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettségek 3. pont a) alpontjával összhangban számított összege; |
| --- | --- |

ii.

a konszolidáció legmagasabb szintjén franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportja felé fennálló eredeti kitettségek 3. pont a) alpontjával összhangban számított összege;

| iii. | a konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló eredeti kitettségek összege, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet VIII. mellékletének C 28.00 és C 29.00 tábláján jelentve; |
| --- | --- |

iii.

a konszolidáció legmagasabb szintjén nem franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kapcsolt nem pénzügyi vállalatok csoportjához tartozó, franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nem pénzügyi vállalatok felé fennálló eredeti kitettségek összege, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet VIII. mellékletének C 28.00 és C 29.00 tábláján jelentve;

| c) | A G-SII-k és O-SII-k figyelembe vehető szavatolótőkéje 5 %-ának megfelelő küszöbérték a konszolidáció legmagasabb szintjén, a b) alpontban azonosított kitettségek vonatkozásában azt követően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását. |
| --- | --- |

c)

A G-SII-k és O-SII-k figyelembe vehető szavatolótőkéje 5 %-ának megfelelő küszöbérték a konszolidáció legmagasabb szintjén, a b) alpontban azonosított kitettségek vonatkozásában azt követően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe vették a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását.

A b) és c) alpontban hivatkozott küszöbértékeket attól függetlenül kell alkalmazni, hogy az érintett szervezet vagy nem pénzügyi vállalat súlyosan eladósodott-e.

Az a) és b) alpontban hivatkozott eredeti kitettség értékét az 575/2013/EU rendelet 389. és 390. cikkével összhangban kell kiszámítani azt megelőzően, hogy az 575/2013/EU rendelet 399–403. cikkével összhangban figyelembe veszik a hitelkockázat-mérséklési technikák és mentességek hatását, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 9. cikke szerinti adatszolgáltatásnak megfelelően.

| 9. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak azon belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k számára a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amelyek nem sértik meg a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. A jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettségeinek jelentős jellegét, valamint a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségének koncentrációját, és számukra ajánlott, hogy alkalmazzák a francia intézkedést a korábban mentességben részesített belföldön engedélyezett G-SII-kre és O-SII-kre a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amennyiben megsértették a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. Az érintett hatóságokat az ERKT ösztönzi továbbá arra, hogy a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, nagy nem pénzügyi vállalatok megnövekedett tőkeáttételéhez kapcsolódó rendszerkockázatokat jelezzék az országukban működő többi piaci résztvevő számára. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett G-SII-k és O-SII-k a banki prudenciális szabályozásuk szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén, amelyek francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettsége meghaladja a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó küszöbértéket, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint a francia intézkedés tekintetében nem biztosítják a viszonosságot. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k francia nem pénzügyi vállalati szektor felé fennálló kitettségeinek jelentős jellegét, valamint a belföldön engedélyezett G-SII-k és O-SII-k franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező nagy nem pénzügyi vállalatok felé fennálló kitettségének koncentrációját, és számukra ajánlott, hogy biztosítsák a viszonosságot a francia intézkedés tekintetében, amennyiben valamely G-SII és O-SII a banki prudenciális szabályozása szerinti konszolidáció legmagasabb szintjén túllépi a 8. pontban szereplő jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbértéket. Az érintett hatóságokat az ERKT ösztönzi továbbá arra, hogy a franciaországi létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező, nagy nem pénzügyi vállalatok megnövekedett tőkeáttételéhez kapcsolódó rendszerkockázatokat jelezzék az országukban működő többi piaci résztvevő számára. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a 8. pontban hivatkozott jelentős jellegre vonatkozó kombinált küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

11.

Luxemburg:

Jogilag kötelező érvényű hitelfedezeti (LTV) korlátok a luxemburgi lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek esetében, a hitelfelvevők különböző kategóriáira vonatkozó eltérő LTV-korlátokkal:

| a) | 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; |
| --- | --- |

a)

100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

| b) | 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki; |
| --- | --- |

b)

90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

| c) | 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is). |
| --- | --- |

c)

80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | A luxemburgi hatóságok jogilag kötelező érvényű LTV-korlátokat aktiváltak a Luxemburgban található lakóingatlanokhoz kapcsolódó új jelzáloghitelek tekintetében. A Comité du Risque systémique (Rendszerkockázati Bizottság) ajánlását (1) követően a Commission de Surveillance du Secteur Financier (a pénzügyi ágazat felügyelőbizottsága) (2) a Banque centrale du Luxembourg-gal együttműködve a hitelfelvevők három kategóriájára vonatkozó eltérő LTV-korlátokat aktivált. A három kategóriára külön alkalmazandó LTV-korlát a következő:






  a) | 100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

100 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző, első alkalommal vásárlókra;

| b) | 90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki; |
| --- | --- |

b)

90 %-os LTV-korlát vonatkozik az elsődleges lakóhelyüket megszerző egyéb, azaz nem első alkalommal vásárló vevőkre. Ezt a korlátot arányosan, portfóliókeret útján hajtják végre. Konkrétan, a hitelezők az e hitelfelvevőknek nyújtott új jelzálogportfólió 15 %-át 90 % feletti, de a maximális 100 % mérték alatti LTV-vel bocsáthatják ki;

| c) | 80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is). |
| --- | --- |

c)

80 %-os LTV-korlát vonatkozik az egyéb jelzáloghitelekre (ideértve a bérbeadásra vásárolt ingatlanok szegmensét is).

| 2. | Az LTV az összes olyan hitel vagy hitelrészlet összegének, amelyek tekintetében a hitelfelvevő hitelnyújtáskor lakóingatlant jelölt meg fedezetként, az ingatlan hitelnyújtáskori értékéhez viszonyított aránya. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az LTV-korlátok a tulajdon típusától függetlenül alkalmazandók (pl. teljes tulajdonjog, haszonélvezeti jog, állagvevő tulajdonjoga). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az intézkedés minden olyan magánszektorbeli hitelfelvevőre vonatkozik, aki nem kereskedelmi célú lakóingatlan vásárlása céljából jelzáloghitelt vesz igénybe Luxemburgban. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a hitelfelvevő az ügylet lebonyolításához ingatlan-befektetési vállalathoz hasonló jogi struktúrát alkalmaz, valamint közös igénylések esetén is. A „lakóingatlan” magában foglalja az építési telket, függetlenül attól, hogy az építkezésre közvetlenül a vásárlás után vagy évekkel később kerül sor. Az intézkedés akkor is alkalmazandó, ha a kölcsönt a hitelfelvevőnek hosszú távú bérleti szerződéssel rendelkező ingatlan megvásárlására nyújtják. Az ingatlan célja lehet tulajdonosi használat vagy bérbeadás. |
| --- | --- |

4.

II.   Viszonosság

| 5. | Azon tagállamok számára, amelyek hitelintézetei, biztosítói és hitelnyújtást végző szakemberei (jelzáloghitelezők) közvetlen határokon átnyúló hitelen keresztül jelentős mértékű vonatkozó luxemburgi hitelkitettséggel rendelkeznek, ajánlott, hogy a luxemburgi intézkedés tekintetében országukban biztosítsák a viszonosságot. Ha országukban nem áll rendelkezésre ugyanaz az intézkedés minden vonatkozó, határokon átnyúló kitettség esetében, akkor az érintett hatóságoknak olyan rendelkezésre álló intézkedéseket kell alkalmazniuk, amely az aktivált makroprudenciális politikai intézkedéssel leginkább egyenértékű hatással jár. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A tagállamoknak az ERKT/2015/2 ajánlás D. ajánlásának megfelelően értesíteniük kell az ERKT-t arról, hogy viszonosságot biztosítottak a luxemburgi intézkedés tekintetében vagy de minimis mentességet alkalmaztak. Az értesítést legkésőbb a viszonosságot biztosító intézkedés elfogadásától számított egy hónapon belül, az ERKT honlapján közzétett megfelelő sablon használatával kell megküldeni. Az ERKT az értesítéseket közzéteszi az ERKT honlapján, és ezáltal tájékoztatja a nyilvánosságot a viszonosságot biztosító nemzeti határozatokról. Ez a közzététel tartalmazza a viszonosságot biztosító tagállam által alkalmazott mentességeket, valamint a szivárgások figyelemmel kísérésére és szükség esetén a cselekvésre vonatkozó kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A tagállamok számára ajánlott, hogy ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított három hónapon belül biztosítsák a viszonosságot az intézkedés tekintetében. |
| --- | --- |

7.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 8. | A de minimis elv viszonosságot biztosító tagállamok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez a jelentős jellegre vonatkozó két küszöbérték kapcsolódik: egy országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték és egy intézményspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték. A Luxemburgnak nyújtott, határokon átnyúló teljes jelzáloghitelezésre vonatkozó országspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték 350 millió euro, ami a 2020 decemberi teljes belföldi lakóingatlan-alapú jelzálogpiac körülbelül 1 %-ának felel meg. A Luxemburgnak nyújtott, határokon átnyúló teljes jelzáloghitelezésre vonatkozó intézményspecifikus jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték 35 millió euro, ami Luxemburgban a 2020 decemberi teljes belföldi lakóingatlan-alapú jelzálogpiac körülbelül 0,1 %-ának felel meg. A viszonosság csak akkor szükséges, ha mind az országspecifikus küszöbértéket, mind az intézményspecifikus küszöbértéket túllépik. |
| --- | --- |

8.

Svédország

A Svédországban engedélyezett és a szabályozói tőkekövetelmények kiszámításához az IRB-módszert használó hitelintézetekre az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében.

I.   Az intézkedés leírása

| 1. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikke (2) bekezdése d) pontja vi. alpontjának megfelelően alkalmazott és a Svédországban engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek számára előírt svéd intézkedést egy hitelintézet-specifikus, 25 százalékos alsó korlát alkotja a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettségek portfóliójára alkalmazott kockázati súlyok kitettséggel súlyozott átlaga tekintetében. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A kitettséggel súlyozott átlag az egyedi kitettségek 575/2013/EU rendelet 154. cikkével összhangban kiszámított kockázati súlyainak átlaga, a vonatkozó kitettségértékkel súlyozva. |
| --- | --- |

2.

II.   Viszonosság

| 3. | Az 575/2013/EU rendelet 458. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai számára ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó hitelintézetek Svédországban található fióktelepeire alkalmazzák. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot azáltal, hogy azt a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetekre alkalmazzák, amelyek svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkeznek. A C(2) ajánlással összhangban az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy a C(3) ajánlásban megjelölt határidőn belül az aktiváló hatóság által Svédországban végrehajtott intézkedéssel azonos intézkedést alkalmazzanak. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Amennyiben az országukban ugyanaz a makroprudenciális politikai intézkedés nem elérhető, az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az ERKT-val való konzultációt követően az országukban elérhető olyan makroprudenciális politikai intézkedést alkalmazzanak, amely a fent említett intézkedéssel, amelynek tekintetében a viszonosság biztosítása ajánlott, leginkább egyenértékű hatással rendelkezik. Az érintett hatóságok számára ajánlott, hogy az egyenértékű intézkedést legkésőbb ezen ajánlás Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon belül fogadják el. |
| --- | --- |

5.

III.   A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték

| 6. | A de minimis elv – intézkedés tekintetében viszonosságot biztosító – érintett hatóságok általi esetleges alkalmazásának irányítása érdekében az intézkedéshez 5 milliárd SEK összegű, a jelentős jellegre vonatkozó intézményspecifikus küszöbérték kapcsolódik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a vonatkozó tagállam érintett hatóságai mentességet biztosíthatnak a belföldön engedélyezett, az IRB-módszert használó azon hitelintézetek számára, amelyeknek a svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettsége nem jelentős, vagyis a jelentős jellegre vonatkozó 5 milliárd SEK összegű küszöbérték alatti kitettséggel rendelkeznek. A jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték alkalmazása során az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a svéd intézkedést a korábban mentesített, belföldön engedélyezett egyedi hitelintézetekre alkalmazzák, amennyiben azok túllépik az 5 milliárd SEK küszöbértéket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ahol nincsenek a vonatkozó tagállamban engedélyezett, Svédországban található fiókteleppel rendelkező vagy svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni közvetlen kitettséggel rendelkező olyan hitelintézetek, amelyek az IRB-módszert használják és svédországi illetőségű ügyfeleket érintő, 5 milliárd SEK vagy azt meghaladó mértékű, ingatlannal fedezett, lakossággal szembeni kitettséggel rendelkeznek, a vonatkozó tagállamok érintett hatóságai dönthetnek úgy, hogy az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszában foglaltak szerint nem biztosítják a viszonosságot a svéd intézkedés tekintetében. Ebben az esetben az érintett hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a kitettségek jelentős jellegét, és számukra ajánlott, hogy a svéd intézkedés tekintetében biztosítsák a viszonosságot, amennyiben az IRB-módszert használó valamely hitelintézet túllépi az 5 milliárd SEK küszöbértéket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Az ERKT/2015/2 ajánlás 2.2.1. szakaszával összhangban a jelentős jellegre vonatkozó 5 milliárd SEK küszöbérték a küszöbérték ajánlott maximális szintjét jelenti. A viszonosságot biztosító érintett hatóságok ezért a javasolt küszöbérték alkalmazása helyett országukra vonatkozóan adott esetben meghatározhatnak alacsonyabb küszöbértéket, vagy az intézkedés tekintetében biztosíthatnak viszonosságot a jelentős jellegre vonatkozó küszöbérték nélkül. |
| --- | --- |

9.

---

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).

*1

(*2)  A Bizottság 680/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 16.) az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 191., 2014.6.28., 1. o.).”

*2

---

(1)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

1

(2)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

2

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2021.6.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/22

---

Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó bizonyos személyek részére

(2021/C 222/03)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információt hozza az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP (1) tanácsi határozat mellékletében és 269/2014/EU (2) tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő következő személyek tudomására: Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (4. sz.), Sergei Vladimirovich ZHELEZNYAK (17. sz.), Sergei Ivanovich MENYAILO (37. sz.), Vladimir Nikolaevich PLIGIN (51. sz.), Oleg Grigorievich KOZYURA (53. sz.), Roman Viktorovich LYAGIN (58. sz.), Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV (79. sz.), Fyodor Dmitrievich BEREZIN (84. sz.), Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (108. sz.), Vladimir Stepanovich NIKITIN (111. sz.), Alexander Mikhailovich BABAKOV (119. sz.), Oleg Konstantinovich AKIMOV (121. sz.), Ihor Vladymyrovych KOSTENOK (130. sz.), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (131. sz.), Eduard Aleksandrovich BASURIN (137. sz.), Alexandr Vasilievich SHUBIN (138. sz.), Andrey Vladimirovich CHEREZOV (158. sz.) és Aleksandr Yurevich PETUKHOV (164. sz.).

A Tanács új indokolással fenn kívánja tartani a fent említett személyekkel szembeni korlátozó intézkedéseket. Tájékoztatjuk az érintett személyeket, hogy 2021. június 24-ig az alábbi címen kérhetik meg a Tanácstól a jegyzékbe vételükhöz kapcsolódó tervezett indokolásokat:

Az Európai Unió Tanácsa

| Főtitkárság |
| --- |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Email: sanctions@consilium.europa.eu |

Főtitkárság

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Email: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  HL L 78., 2014.3.17., 16. o.

(2)  HL L 78., 2014.3.17., 6. o.

---

Európai Bizottság

| 2021.6.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/23

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2021. június 10.

(2021/C 222/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2174 |
| JPY | Japán yen | 133,35 |
| DKK | Dán korona | 7,4364 |
| GBP | Angol font | 0,86293 |
| SEK | Svéd korona | 10,0715 |
| CHF | Svájci frank | 1,0909 |
| ISK | Izlandi korona | 146,80 |
| NOK | Norvég korona | 10,1118 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,391 |
| HUF | Magyar forint | 346,14 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4818 |
| RON | Román lej | 4,9223 |
| TRY | Török líra | 10,3284 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5731 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4739 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,4467 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6932 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6129 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 358,76 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,6091 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7828 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4985 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 375,34 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,0163 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,129 |
| RUB | Orosz rubel | 87,8666 |
| THB | Thaiföldi baht | 37,947 |
| BRL | Brazil real | 6,1432 |
| MXN | Mexikói peso | 23,9905 |
| INR | Indiai rúpia | 88,9732 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2174

JPY

Japán yen

133,35

DKK

Dán korona

7,4364

GBP

Angol font

0,86293

SEK

Svéd korona

10,0715

CHF

Svájci frank

1,0909

ISK

Izlandi korona

146,80

NOK

Norvég korona

10,1118

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,391

HUF

Magyar forint

346,14

PLN

Lengyel zloty

4,4818

RON

Román lej

4,9223

TRY

Török líra

10,3284

AUD

Ausztrál dollár

1,5731

CAD

Kanadai dollár

1,4739

HKD

Hongkongi dollár

9,4467

NZD

Új-zélandi dollár

1,6932

SGD

Szingapúri dollár

1,6129

KRW

Dél-Koreai won

1 358,76

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,6091

CNY

Kínai renminbi

7,7828

HRK

Horvát kuna

7,4985

IDR

Indonéz rúpia

17 375,34

MYR

Maláj ringgit

5,0163

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,129

RUB

Orosz rubel

87,8666

THB

Thaiföldi baht

37,947

BRL

Brazil real

6,1432

MXN

Mexikói peso

23,9905

INR

Indiai rúpia

88,9732

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.6.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/24

---

Értesítés egyes szubvencióellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

(2021/C 222/05)

1.   Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 18. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy amennyiben az alábbiakban ismertetett eljárásnak megfelelően nem indul felülvizsgálat, az alábbi táblázatban szereplő kiegyenlítő intézkedések a megadott időpontban hatályukat vesztik.

2.   Eljárás

Az uniós gyártók írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be. A kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a támogatás és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy az érintett intézkedéseket felülvizsgálja, az importőrök, az exportőrök, az exportáló ország képviselői és az uniós gyártók/termelők lehetőséget kapnak arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben foglaltakat kiegészítsék, cáfolják vagy észrevételezzék.

3.   Határidő

A fentiek alapján az uniós gyártók ezen értesítés közzétételének napjától írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be, amelynek legkésőbb az alábbi táblázatban megadott időpont előtt három hónappal be kell érkeznie az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België (2).

4.   Ez az értesítés az (EU) 2016/1037 rendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

| Termék | Származási vagy exportáló ország(ok) | Intézkedések | Hivatkozás | A hatályvesztés időpontja (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Egyes grafitelektróda-rendszerek | India | Kiegyenlítő vám | A Bizottság (EU) 2017/421 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektród-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről
  (HL L 64., 2017.3.10., 10. o.) | 2022.3.11. |

Termék

Származási vagy exportáló ország(ok)

Intézkedések

Hivatkozás

A hatályvesztés időpontja (3)

Egyes grafitelektróda-rendszerek

India

Kiegyenlítő vám

A Bizottság (EU) 2017/421 végrehajtási rendelete (2017. március 9.) az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően egyes Indiából származó grafitelektród-rendszerek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről

(HL L 64., 2017.3.10., 10. o.)

2022.3.11.

---

(1)  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

(3)  Az intézkedés az ezen oszlopban feltüntetett napon éjfélkor veszti hatályát.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.6.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/25

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám. M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 222/06)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Public Sector Pension Investment Board (a továbbiakban: PSP, Kanada), |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board (a továbbiakban: PSP, Kanada),

| — | Aviva Plc Group (a továbbiakban: Aviva, Egyesült Királyság), |
| --- | --- |

—

Aviva Plc Group (a továbbiakban: Aviva, Egyesült Királyság),

| — | 10 Station Road (Egyesült Királyság). |
| --- | --- |

—

10 Station Road (Egyesült Királyság).

A PSP és az Aviva az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében irányítást szerez a 10 Station Road felett.

Az összefonódásra eszközvásárlás útján kerül sor.

2.

| — | a PSP esetében: a kanadai szövetségi közszolgálati szervek (Canadian Federal Public Service), a kanadai hadsereg (Canadian Forces), a Kanadai Királyi Lovasrendőrség (Royal Canadian Mounted Police) és a tartalékos erők (Reserve Force) nyugdíjalapjainak befektetéseit kezeli; a vállalkozás által kezelt diverzifikált globális portfólió többek között részvényekből, kötvényekből és más fix kamatozású értékpapírokból, valamint magántőke-, ingatlan-, infrastruktúra- és természetierőforrás-befektetésekből és befektetési hitelekből épül fel, |
| --- | --- |

—

a PSP esetében: a kanadai szövetségi közszolgálati szervek (Canadian Federal Public Service), a kanadai hadsereg (Canadian Forces), a Kanadai Királyi Lovasrendőrség (Royal Canadian Mounted Police) és a tartalékos erők (Reserve Force) nyugdíjalapjainak befektetéseit kezeli; a vállalkozás által kezelt diverzifikált globális portfólió többek között részvényekből, kötvényekből és más fix kamatozású értékpapírokból, valamint magántőke-, ingatlan-, infrastruktúra- és természetierőforrás-befektetésekből és befektetési hitelekből épül fel,

| — | az Aviva esetében: az Egyesült Királyságban bejegyzett, a biztosítási ágazatban működő társaság; az Aviva Plc a londoni értéktőzsde fő piacán jegyzett társaság; az Aviva-csoport biztosítási, megtakarítási és befektetési termékek széles skáláját kínálja 16 országban; az Aviva csoport elsősorban az Egyesült Királyságban, Franciaországban és Kanadában tevékenykedik, de Európában és Ázsiában is jelen van, |
| --- | --- |

—

az Aviva esetében: az Egyesült Királyságban bejegyzett, a biztosítási ágazatban működő társaság; az Aviva Plc a londoni értéktőzsde fő piacán jegyzett társaság; az Aviva-csoport biztosítási, megtakarítási és befektetési termékek széles skáláját kínálja 16 országban; az Aviva csoport elsősorban az Egyesült Királyságban, Franciaországban és Kanadában tevékenykedik, de Európában és Ázsiában is jelen van,

| — | a 10 Station Road esetében: a 10 Station Road, Cambridge, CB1, Egyesült Királyság címen lévő irodaépület. |
| --- | --- |

—

a 10 Station Road esetében: a 10 Station Road, Cambridge, CB1, Egyesült Királyság címen lévő irodaépület.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2021.6.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/27

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10312 — Astorg Asset Management/Solina)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 222/07)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Astorg Asset Management S.à.r.l. (a továbbiakban: Astorg, Luxemburg), valamint |
| --- | --- |

—

Astorg Asset Management S.à.r.l. (a továbbiakban: Astorg, Luxemburg), valamint

| — | Solina Corporate S.A.S. (a továbbiakban: Solina, Franciaország). |
| --- | --- |

—

Solina Corporate S.A.S. (a továbbiakban: Solina, Franciaország).

Az Astorg az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást szerez a Solina egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | az Astorg esetében: magántőke-befektetések. Az Astorg által kezelt alapok számos iparágba fektettek be. |
| --- | --- |

—

az Astorg esetében: magántőke-befektetések. Az Astorg által kezelt alapok számos iparágba fektettek be.

| — | a Solina esetében: fűszerek és funkcionális összetevők beszállítója az élelmiszer-feldolgozó ipar, a vendéglátóiparban és a lakossági étkeztetés terén működő ügyfelek, valamint a táplálkozásra épülő iparágak számára. |
| --- | --- |

—

a Solina esetében: fűszerek és funkcionális összetevők beszállítója az élelmiszer-feldolgozó ipar, a vendéglátóiparban és a lakossági étkeztetés terén működő ügyfelek, valamint a táplálkozásra épülő iparágak számára.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10312 — Astorg Asset Management/Solina

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2021.6.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/28

---

Kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyása nyomán módosított termékleírás közzététele az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban

(2021/C 222/08)

Az Európai Bizottság a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 6. cikke (2) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően jóváhagyta ezt a kisebb jelentőségű módosítást.

A szóban forgó kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyására irányuló kérelem a Bizottság eAmbrosia adatbázisában tekinthető meg.

A HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK TERMÉKLEÍRÁSA

„KALAKUKKO”

EU-szám: TSG-FI-0013-AM01 – 2020.6.22.

Tagállam: Finnország

1.   Bejegyzendő elnevezés

„Kalakukko”

2.   A termék típusa [a XI. mellékletben szereplő felsorolás alapján]

2.24. osztály: kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru

3.   A bejegyzés indokolása

3.1.   A termék:

| ☒ | az adott termékre vagy élelmiszerre jellemző hagyományos előállítási vagy feldolgozási módszerrel vagy hagyományos összetétellel készül; |
| --- | --- |

☒

az adott termékre vagy élelmiszerre jellemző hagyományos előállítási vagy feldolgozási módszerrel vagy hagyományos összetétellel készül;

| ☐ | a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül.
  A „Kalakukko” hagyományos elkészítési módja szerint a halból és szalonnából álló tölteléket szorosan, viszonylag vastagon körbe kell venni sűrű rozskenyértésztával. A tészta felhajtott széleit a töltelék fölött össze kell zárni. Az elkészítési mód része a hal és a hús lassú, hagyományos módon, kemencében történő sütése, a maradékhőt használva fel. A kész termék kerek, ovális vagy hosszúkás formájú lehet. |
| --- | --- |

☐

a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül.

A „Kalakukko” hagyományos elkészítési módja szerint a halból és szalonnából álló tölteléket szorosan, viszonylag vastagon körbe kell venni sűrű rozskenyértésztával. A tészta felhajtott széleit a töltelék fölött össze kell zárni. Az elkészítési mód része a hal és a hús lassú, hagyományos módon, kemencében történő sütése, a maradékhőt használva fel. A kész termék kerek, ovális vagy hosszúkás formájú lehet.

3.2.   Az elnevezés:

| ☒ | az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés; |
| --- | --- |

☒

az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés;

| ☐ | jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát.
  A „Kalakukko” kérgét először rövid ideig magas hőmérsékleten sütik, hogy állaga tömörebb és keményebb legyen. A kenyér belsejébe töltött halas-szalonnás tölteléket alacsony hőmérsékletű kemencében, lassan addig sütik, amíg ízei összeérnek és állaga omlós lesz.
  Mivel hosszú ideig eláll, a „Kalakukko” tökéletes csomagolt ebéd volt az erdészetben és a mezőgazdaságban dolgozó finn férfiaknak, akik otthonuktól távol töltötték munkanapjaikat. A cipó és a töltelék együtt teljes értékű étkezést biztosítanak. A hagyomány szerint Savo és Karélia vidékén, a középkorban kezdték készíteni az ételt, és a „Kalakukko” elnevezést a fent leírt módon előkészített, rozscipóba burkolt sütött árukra használták. |
| --- | --- |

☐

jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát.

A „Kalakukko” kérgét először rövid ideig magas hőmérsékleten sütik, hogy állaga tömörebb és keményebb legyen. A kenyér belsejébe töltött halas-szalonnás tölteléket alacsony hőmérsékletű kemencében, lassan addig sütik, amíg ízei összeérnek és állaga omlós lesz.

Mivel hosszú ideig eláll, a „Kalakukko” tökéletes csomagolt ebéd volt az erdészetben és a mezőgazdaságban dolgozó finn férfiaknak, akik otthonuktól távol töltötték munkanapjaikat. A cipó és a töltelék együtt teljes értékű étkezést biztosítanak. A hagyomány szerint Savo és Karélia vidékén, a középkorban kezdték készíteni az ételt, és a „Kalakukko” elnevezést a fent leírt módon előkészített, rozscipóba burkolt sütött árukra használták.

4.   Árumegnevezés

4.1.   Az 1. pontban szereplő elnevezést viselő termék leírása, beleértve főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai és érzékszervi jellemzőit, alátámasztva a termék sajátos jellegét (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

A „Kalakukko” kerek, ovális vagy hosszúkás formájú sütött termék. Sűrű, meglehetősen vastag rozstészta borítja, melynek kérge először magas hőmérsékleten, rövid ideig tartó sütéssel kap keményebb és tömörebb állagot. A cipóborítás a kezdeti (magas hőmérsékletű) sütés során kérget alkot a halból és szalonnából készült töltelék köré, aminek köszönhetően a töltelék az ezt követő lassú sütés során ízletesre és puhára fő a belsejében. A vastag cipóborítás megóvja a tölteléket a kiszáradástól (és egyúttal a mikroorganizmusokkal szemben is védelmet biztosít) a szállítás, a tárolás és az értékesítés során. A cipó és a töltelék együttesének köszönhetően a „Kalakukko” teljes értékű étkezést biztosít.

A tésztát kerekre, oválisra vagy hosszúkásra formázzák, a halas töltelékből a tészta közepén tömör halmot alkotnak, majd azt lefedik szalonnával. A cipó bezárásához a tészta széleit ráhajtják a töltelékre. Mindezek a lépések az étel hagyományos előállításának kihagyhatatlan elemei.

4.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezést viselő termék termelők által betartandó előállítási módjának leírása, beleértve adott esetben a felhasznált nyersanyagok vagy az összetevők jellegét és tulajdonságait, valamint a termék elkészítésének módját (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

Az elkészítési folyamat két szakaszra oszlik: a tészta elkészítésére és a töltelék elkészítésére.

A tészta elkészítése

Össze kell keverni a liszteket (főként rozslisztet, némi búzalisztet és esetleg zab- és/vagy árpalisztet). A vizet óvatosan kell hozzáadni, hogy a tészta ne legyen túl híg. A tésztához sót és vajat vagy margarint kell adni. Körülbelül 1 kg liszthez körülbelül 80–100 g vajra vagy margarinra lesz szükség a tésztához. A tésztát kerek, ovális vagy hosszú alakúra kell formázni, hogy szélessége 15–50 cm közötti, vastagsága pedig a közepén kb. 1,5 cm legyen, az oldalain kissé elvékonyítva. A tésztaforma közepét meg lehet szórni több rozsliszttel, hogy a töltelékből kifővő lé ne áztassa át a tésztát.

Töltelék

A töltelék megmosott és megszárított halhúsból (például sügér, törpemaréna, bodorka, eperlánlazac vagy lazac) készül. A halhús lehet sózatlan vagy sózott. Az egészben vagy filé formájában előkészített halból tömör halmot kell formázni a tészta közepén. Ízesítésként a halrétegek közé sót és vajat/margarint kell hozzáadni. A halból készült halom tetejére szalonnaszeletek kerülnek, az ízesítés kedvéért megsózva.

A következő lépés a „Kalakukko” cipó bezárása. Ehhez a tészta két szélét rá kell hajtani a töltelékre. A két felhajtott szélet némi vízzel megnedvesített ujjainkkal kell összetapasztani. Ezt követően a tészta másik széleit is felhajtva teljesen be kell zárni a „Kalakukko” cipóját. Végezetül egy kés és némi víz segítségével meg lehet formázni a kerek, ovális vagy hosszúkás cipóformát.

A cipó a kenyérsütő kemence rendes sütés után visszamaradó hőjének felhasználásával lassan sül ki. Régebben a cipót egész éjszakára a kemencében hagyták. Manapság a sütés 250–300 °C-on történik és 20 perctől egy óráig tart, miközben ügyelni kell arra, hogy a tésztakéreg ne hasadjon ketté. A cipóborítást szükség esetén maradék tésztával ki lehet tapasztani. Ezt követően a „Kalakukko” cipót ki kell venni a sütőből, és az utóbbi hőmérsékletét 125 és 150 °C közé kell csökkenteni. A cipót vajjal vagy margarinnal meg kell kenni, és alufóliával be lehet burkolni.

A tésztához, a töltelékhez és a kenéshez laktózmentes vaj/margarin is használható.

A töltelék fokozatosan megfő a mérsékelt hőmérsékletű kemencében; ez több órát, adott esetben egy egész éjszakát vesz igénybe. A sütést követően a „Kalakukko” cipót hagyományosan gyapjúszövetből készült konyharuhába vagy újságpapírba csomagolták, majd további két vagy három órán át hagynák sülni. Manapság az utósütéshez 100 °C-nál alacsonyabb hőmérsékletű sütőt vagy a sütőfiókot használják.

A „Kalakukko” lassú sütéséhez nem szabad túl magas hőmérsékletet beállítani, mert az meglehetősen száraz, kemény kérgű lesz, és így érzékszervi tulajdonságai nem felelnek meg a hagyományos „Kalakukko” cipónak.

4.3.   A termék hagyományos jellegét alátámasztó főbb tényezők leírása (e rendelet 7. cikkének (2) bekezdése)

A „Kalakukko” elkészítési módja azokra az időkre nyúlik vissza, amikor a mezőgazdaság elkezdte felváltani a halászatot és a vadászatot. A „finn tóvidéken” az emberek ki akarták használni a kistestű, ehető halfajokat (amilyen például a sügér, a törpemaréna, a bodorka vagy az eperlánlazac), amelyeket nehéz volt más módon elkészíteni. Az alapötlet az volt, hogy a halat rozstésztából készült cipóban készítsék el. Később, a sertéstenyésztés elterjedésével az emberek rájöttek, hogy néhány szelet szalonna növeli a „Kalakukko” tápértékét és ízesebbé teszi azt. A „Kalakukko” tökéletes csomagolt ebéd volt az erdészetben és a mezőgazdaságban dolgozó finn férfiaknak, akik otthonuktól távol töltötték munkanapjaikat. Az elkészítési módhoz hozzá tartozik, hogy a hal és a hús hagyományos módon hosszú idő alatt, lassú tűzön sült meg. A hagyomány szerint az étel a középkorban született meg Savo és Karélia tartományban. A második világháborút követően Karélia egy részét a Szovjetunióhoz csatolták, és a régió itteni lakossága Finnország más részeibe költözött. Ekkor terjedtek el a „Kalakukko” készítésének mesterfogásai és hagyománya Finnország egész területén. A hagyomány azonban a legerősebben továbbra is Savo és Karélia tartományban tartja magát.

---

(1)  HL L 179., 2014.6.19., 17. o.

---

| 2021.6.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 222/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 222/31

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján

(2021/C 222/09)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely az e közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

A HAGYOMÁNYOS KÜLÖNLEGES TERMÉK TERMÉKLEÍRÁSA

„SALATĂ TRADIȚIONALĂ CU ICRE DE CRAP”

EU-szám: TSG-RO-02457 – 2019.4.16.

Tagállam vagy harmadik ország: Románia

1.   Bejegyzendő elnevezés(ek)

„Salată tradițională cu icre de crap”

2.   A termék típusa

1.7. osztály: Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek

3.   A bejegyzés indokolása

3.1.   A termék:

| ☐ | az adott termékre vagy élelmiszerre jellemző hagyományos előállítási vagy feldolgozási módszerrel vagy hagyományos összetétellel készül; |
| --- | --- |

☐

az adott termékre vagy élelmiszerre jellemző hagyományos előállítási vagy feldolgozási módszerrel vagy hagyományos összetétellel készül;

| ☒ | a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül.
  A „Salata tradițională cu icre de crap” (hagyományos pontyikra saláta) sózott pontyikra, sózott édesvízi halikra, napraforgóolaj, szénsavas víz és citromlé felhasználásával készített termék. A „Salata tradițională cu icre de crap” kétféle változatban készül, főtt hagymával vagy anélkül.
  A „Salata tradițională cu icre de crap” készítéséhez vadon élő vagy tenyésztett pontyikrát használnak. Az ikrának érettnek és teljesen frissnek kell lennie. Nem tartalmazhat héjat, pikkelyeket vagy vérrögöket. Az ikra állagának egyenletesnek és rugalmasnak kell lennie. |
| --- | --- |

☒

a hagyományosan használt nyersanyagokból vagy összetevőkből készül.

A „Salata tradițională cu icre de crap” (hagyományos pontyikra saláta) sózott pontyikra, sózott édesvízi halikra, napraforgóolaj, szénsavas víz és citromlé felhasználásával készített termék. A „Salata tradițională cu icre de crap” kétféle változatban készül, főtt hagymával vagy anélkül.

A „Salata tradițională cu icre de crap” készítéséhez vadon élő vagy tenyésztett pontyikrát használnak. Az ikrának érettnek és teljesen frissnek kell lennie. Nem tartalmazhat héjat, pikkelyeket vagy vérrögöket. Az ikra állagának egyenletesnek és rugalmasnak kell lennie.

3.2.   Az elnevezés:

| ☒ | az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés; |
| --- | --- |

☒

az adott termék leírására hagyományosan használt elnevezés;

| ☐ | jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát.
  A „Salată tradițională cu icre de crap” elnevezés arra utal, hogy a termék előállításához nemzedékeken keresztül mindig bizonyos alapanyagokat és összetevőket használtak. A névben szereplő „hagyományos” szó kiemeli a termék fő jellemzőjét, amelyet a felhasznált alapanyagok határoznak meg.
  A terméknek az N.I.D. 927-70 N 23. számú „Salată cu icre de crap” minisztériumi szabvánnyal történő szabványosítása óta a kérelmező csoportosulás továbbra is tiszteletben tartja az elkészítési módot azzal, hogy ugyanazokat az alapanyagokat és összetevőket használja. |
| --- | --- |

☐

jelzi a termék hagyományos jellegét vagy sajátosságát.

A „Salată tradițională cu icre de crap” elnevezés arra utal, hogy a termék előállításához nemzedékeken keresztül mindig bizonyos alapanyagokat és összetevőket használtak. A névben szereplő „hagyományos” szó kiemeli a termék fő jellemzőjét, amelyet a felhasznált alapanyagok határoznak meg.

A terméknek az N.I.D. 927-70 N 23. számú „Salată cu icre de crap” minisztériumi szabvánnyal történő szabványosítása óta a kérelmező csoportosulás továbbra is tiszteletben tartja az elkészítési módot azzal, hogy ugyanazokat az alapanyagokat és összetevőket használja.

4.   Leírás

4.1.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása, beleértve a sajátos jellegét bemutató főbb fizikai, kémiai, mikrobiológiai vagy érzékszervi jellemzőit

Érzékszervi jellemzők

A „Salată tradițională cu icre de crap”-nak jellegzetes kinézete, állaga, színe, illata és íze van. Ez a pontykaviár egy halikrából és olajból készült homogén krém, amelyben nagyon sok ikra látható. Krémes állagú, nem tartalmaz kicsapódott olajat. A termék színe egységes. A krémfehér keverékben jól kivehetők a narancssárga színű pontyikraszemek. Ha a termék hagymát tartalmaz, azt vízben kell megfőzni, és a használata enyhén édes ízt ad a terméknek. A termék meghatározó ízét és illatát a halikra adja.

Fizikai-kémiai jellemzők

| 1. | Víztartalom (nedvesség): |
| --- | --- |

1.

Víztartalom (nedvesség):

legfeljebb 30 %

| 2. | Zsírtartalom (zsírok): |
| --- | --- |

2.

Zsírtartalom (zsírok):

legalább 63 %

| 3. | Sótartalom (nátrium-klorid): |
| --- | --- |

3.

Sótartalom (nátrium-klorid):

legfeljebb 5 %

| 4. | Fehérjetartalom: |
| --- | --- |

4.

Fehérjetartalom:

legalább 4 %

| 5. | Savasság: |
| --- | --- |

5.

Savasság:

legfeljebb 1 %

A felhasznált ikra minimális aránya 24,5 %, amelyből legalább 12,5 % a pontyikra és legalább 12 % az édesvízi halikrakeverék.

A „Salata tradițională cu icre de crap” ikrasalátát a felhasznált alapanyagok, a felhasznált ikra aránya (pontyikra és édesvízi halikrakeverék), valamint az különbözteti meg a többi hasonló terméktől, hogy nem tartalmaz tartósítószereket, színezékeket, savanyítószereket, ízesítőket és stabilizátorokat.

4.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék előállítási módjának leírása, amelyet a termelőknek követniük kell, és amely adott esetben meghatározza a felhasznált alapanyagok vagy összetevők fajtáját és jellemzőit, valamint a termék elkészítési módját

a)   Az alapanyagok vagy összetevők fajtája és jellemzői

A pontyikra kinézetre egy sűrű massza, amely egységesen közepes méretű (gombostűfej nagyságú), friss állapotban zöldesszürke színű ikraszemekből áll; az érett ikraszemek narancssárga színűek, állaguk homogén, közepesen ragadós, illatuk és ízük normális és kellemes.

Az édesvízi halikrakeveréket többféle – a pontyfélék (Cyprinidae) családjába (ezüstkárász, bodorka, vörösszárnyú keszeg, kifejletlen pontyikra), a sügérfélék (Percidae) családjába (süllő, sügér) és az aranyosfejű halfélék (Bramidae) családjába (dévérkeszeg) tartozó – fajtól származó, kis méretű, egész ikraszemek jellemzik, állaga homogén, színe pedig vörösbe hajló. Mindkét halikrafajta sózása kizárólag jódozatlan, csomósodásgátlót nem tartalmazó, őrölt kősóval történik.

A felhasznált összetevők a napraforgóolaj, a természetes citromlé és a szénsavas víz, amelyekhez a termék másik változata esetében főtt hagymát adnak. Színezékek, tartósítószerek, emulgeálószerek, stabilizátorok, homogenizátorok vagy élelmiszer-adalékanyagok nem használhatók.

A napraforgóolaj külső megjelenése áttetsző, lebegő anyagoktól és üledéktől mentes, folyékony állagú és sárga színű. Aromája, íze és illata a napraforgóolajra jellemző. A citromlé külső megjelenése tiszta, különleges ízű, semmilyen szennyeződést nem tartalmaz, folyékony állagú és sárgás színű. Íze savanyú, aromája citromos. A szénsavas víz tiszta megjelenésű, sem lebegő részecskéket, sem üledéket nem tartalmaz, színtelen és szagtalan. Ha a termék hagymát tartalmaz, akkor az apróra vágott, tömör állagú, sárgás fehér színű. Aromája, íze és illata a hagymára jellemző.

100 kg késztermék előállításához az N.I.D. 927-70 N. 23. számú minisztériumi belső szabványnak megfelelően az alábbiakban felsorolt összetevőket használják fel az alábbiakban megadott mennyiségben:

| — | sózott pontyikra: legalább 12,5 kg; |
| --- | --- |

—

sózott pontyikra: legalább 12,5 kg;

| — | sózott édesvízi halikrakeverék: legalább 12 kg; |
| --- | --- |

—

sózott édesvízi halikrakeverék: legalább 12 kg;

| — | napraforgóolaj: 68-69 kg, kb. 74-75 l; |
| --- | --- |

—

napraforgóolaj: 68-69 kg, kb. 74-75 l;

| — | szénsavas víz: 5,8-6,8 l; |
| --- | --- |

—

szénsavas víz: 5,8-6,8 l;

| — | citromlé: 0,5-1,5 l; |
| --- | --- |

—

citromlé: 0,5-1,5 l;

| — | ha a termék hagymát, vízben főtt, apróra vágott hagymát tartalmaz: 0,5 kg. |
| --- | --- |

—

ha a termék hagymát, vízben főtt, apróra vágott hagymát tartalmaz: 0,5 kg.

b)   A termék elkészítési módja

Az elkészítés műveletszakaszai közé tartozik az ikra betakarítása, az ikra szétválasztása, az ikra összegyűjtése, az ikra besózása, az ikra érlelése, a sózott ikra csomagolása, a sózott ikra előkezelése és előhűtése, a sózott ikra tárolása, a főtt vöröshagyma elkészítése, a sózott ikra bevezetése a gyártási folyamatba, az összetevők adagolása és keverése, a termék csomagolása, címkézése. Valamennyi műveletet a pontyikrán és az édesvízi halikrakeveréken egyaránt el kell végezni.

b.1)   Az ikra betakarítása

A pontyikra és az édesvízi halikra betakarítása hagyományos módszerekkel, pontosabban a halak feldarabolását és fejését követően az ikra kivételével történik.

b.2)   Az ikra szétválasztása és összegyűjtése

Az ikrát gyengéd kézmozdulattal választják el az őket körülvevő ikrazsáktól, és nyomják ki egy 3 mm-es lyukbőségű, fakeretre vagy hímzőráma szerű rozsdamentes acél keretre feszített műanyag vagy rozsdamentes acél szitára. Az ikraszemek áthatolnak a szita lyukain, és műanyagból vagy rozsdamentes acélból készült, tiszta edényekben halmozódnak fel, a tapadványok pedig a szitán maradnak. Ezeket a műveleteket kézzel végzik.

b.3)   Az ikra sózása és érlelése

Az összegyűjtött ikrához ezután őrölt, jódozatlan kősót kevernek, majd egy lapát segítségével óvatosan addig keverik, amíg a lapát forgatásával a termék egyenletessé válik és az összes só feloldódik. 1 kg ikrához 80 g sót kell adni. Ezt a műveletet kézzel végzik. Az ikra sózása általában 3 napon belül történik. Ha a sózásra nem kerül sor 3 napon belül, akkor az ikrát megkeverik és még egy napig állni hagyják.

A sózott ikra színének és formájának elérése érdekében az ikrát szobahőmérsékleten (legalább +14 °C és legfeljebb +18 °C közötti hőmérsékleten) érni hagyják. A termék nagyjából 10 nappal a sózást követően éri el a teljes érettséget. Az íz, az illat és a szín segítségével lehet meggyőződni arról, hogy az érlelési folyamat befejeződött. Az ikrának az érlelt ikrára jellemző ízzel kell rendelkeznie, nem lehet nyers hal íze. Illata az érlelt ikrákra jellemző, idegen szagtól mentes. Színe a halfajtól függően változik: a pontyikra téglavörös színű (sötét árnyalatú), míg az édesvízi halikrakeverék téglavörös színű (világos árnyalatú).

b.4)   A sózott ikra csomagolása

Az érlelés befejezése után a sózott ikrát különböző űrtartalmú edényekbe vagy műanyag zacskókba csomagolják.

b.5)   Előkezelés és előhűtés

Ez a műveletszakasz két műveletből, a hőkezelésből és az előhűtésből áll. E két művelet hatására az ikra hártyája keményebb, a színe pedig erősebb lesz. A hőkezelés során a hőmérsékletet legfeljebb 3 órán keresztül 40 °C-ra emelik. Ezt követően a sózott ikrát a későbbi felhasználás céljából jeges vízben előhűtik.

b.6)   A sózott ikra tárolása

A sózott ikrát üvegedényekben vagy 2 kg-os vákuumzacskókban tárolják. A tárolás hűtőberendezésben történhet, az eltarthatósági idő 6 hónap. Ha az ikrát fagyasztóban tárolják, egy évig, a következő betakarítási időszakig eltartható. Ezt a műveletet kézzel végzik.

b.7)   A főtt vöröshagyma elkészítése

A termékhez összetevőként hozzáadva adott esetben főtt hagyma is használható. Ebben az esetben „Salată tradițională cu icre de crap și ceapă”-t kapunk. A vöröshagymát kés segítségével kézzel meghámozzák, és minden darabot kettévágnak. A hámozott friss hagymát ezután forralással hőkezelik, amelyre közvetlenül a hámozás után vagy a szükséges mennyiség hűtőből való kivétele után kerül sor. A hagymát vízben megfőzik, a főzővízhez egy kiló hagymára számítva 15 g jódozatlan kősót adnak. A főzési idő nem haladhatja meg a 10 percet. Főzés után a vizet lecsepegtetik és a hagymát lehűtik, majd felaprítják. A főtt és felaprított hagymát átviszik a halikra saláta készítésére szolgáló helyiségbe.

b.8)   Bevezetés a gyártási folyamatba

A hűvös helyen tárolt sózott ikrát a salátakészítő helyiségbe viszik. Amennyiben az ikrát fagyasztották, azt 48 óráig állni hagyják, hogy kiengedjen. A főtt és felaprított hagymát, a napraforgóolajat, a szénsavas vizet és a citromlét szintén a helyiségbe viszik. Ezt a műveletet kézzel végzik.

b.9)   Az összetevők adagolása és összekeverése

Az ikrát és az összetevőket kézzel adagolják a keverőedénybe. A keveréshez előbb beindítják a keverőlapátot, amely egy ideig olaj nélkül dolgozik, egészen addig, amíg a krém ragadós nem lesz, és az ikraszemek szétpattanása következtében ki nem fehéredik. Folyamatos keverés mellett, kis mennyiségekben adagolva, fokozatosan hozzáadják az olajat és a szénsavas vizet, valamint néhány kanál citromlevet, hogy az olaj ne váljon ki. A műveletet addig folytatják, amíg a kimért olaj és szénsavas víz el nem fogy, majd a kapott terméket megkóstolják annak eldöntésére, hogy kell-e még természetes citromlevet hozzáadni. Ha hagymát adnak hozzá, a hagymának vízben főtt és felaprított hagymának kell lennie. Csak a keverési műveletet végzik géppel, minden más művelet kézzel történik.

b.10)   A termék csomagolása

A terméket különböző űrtartalmú műanyag vagy üveg tartályokba csomagolják, amelyeket légmentesen, fedéllel zárnak le. Ezeket a műveleteket részben automatikusan végzik, vagyis a saláta adagolása és a fóliahegesztés (a záróelem felhelyezése) gépekkel történik.

4.3.   A termék hagyományos jellegét biztosító főbb elemek leírása, a hagyományosan használt alapanyagokból vagy összetevőkből készített termék hagyományos gyakorlatnak megfelelő összetétele

A „Salată tradițională cu icre de crap” elkészítéséhez kizárólag a következő hagyományos összetevőket használják: pontyikra, édesvízi halikrakeverék, napraforgóolaj, szénsavas víz, citromlé, só. A hagyomány szerint sózott és érlelt édesvízi halikrakeveréket használnak sűrítőanyagként. A „Salată tradiţională cu icre de crap”-hoz szénsavas vizet használnak, hogy állaga ne legyen ragadós.

A legfontosabb alapanyag a sózott pontyikra, erről kapta a nevét a „Salată tradițională cu icre de crap”. Az elvégzett kutatásokból kiderül, hogy Grigore Antipa már 1916-ban említést tett a pontyikráról a „Pescaria si pescuitul in Romania” (Halászat és haltenyésztés Romániában) című művének 706. oldalán található „c) Csuka, ponty- és egyéb édesvízi halikrák” című fejezetben, amely szerint „[a] hal feldarabolásakor óvatosan eltávolítják a ponty és a csuka ikráját, majd azt besózzák és kis dézsában vagy kis hordóban tartják, hogy a héját eltávolítsák”. A héj eltávolítása a deltavidéken „Priboiu”-nak vagy „Praboiu”-nak nevezett eszközzel történik (Turtucaia (Tutrakan) lakói „pontyikraverő botnak” hívják). Ez egy 80-90 cm hosszú, az egyik végén két kis keresztben végződő rúd (377. ábra), amellyel alaposan fel lehet verni az ikrát – úgy, ahogy a vaj köpülésekor a tejszínt felverik –, a héj beleakad a kis keresztekbe és csak az ikra marad a dézsában. Ezután következik a sózás, majd az egészet speciális hordókba töltik, és a terméket forgalomba hozzák”. (Antipa, 1916)

A termék receptjének második fontos alapanyaga az „édesvízi halikrakeverék”. Ez a keverék szintén szerepel Grigore Antipa 1916-os „Pescaria si pescuitul in Romania” (Halászat és haltenyésztés Romániában) című művének 706. oldalán található „c) Csuka, ponty- és egyéb édesvízi halikrák” című fejezetben, ahol „Tarama” néven említik. Az idézet szerint „[a] többi pontyféle ikráját – kivéve a márnáét, amely gyakran mérgező – összeöntik, egy bottal (»Priboi«) alaposan kiverik, majd pedig besózzák, csomagolják és a boltokban »Tarama« néven, gyengébb minőségű ikraként értékesítik”. (Antipa, 1916) Annak érdekében, hogy ezt a fajta édesvízi halikrakeveréket ne téveszthessék össze az ugyanezen a néven forgalmazott görög tengeri halikrakeverékkel, a társulás termelői 2010 óta a jelenlegi édesvízi halikrakeverék elnevezéssel készítik el és használják ezt az összetevőt. Az édesvízi halikrakeveréket a termék állagának biztosítására és a sózott pontyikra ízének fokozására használják, mivel az ikrakeverék elsősorban a pontyfélék (Cyprinidae) családjához tartozó fajok sózott és érlelt ikrájából áll.

A hagyományos termék összetételében felhasznált másik négy összetevőt az alább ismertetett dokumentumokban találhatjuk meg, amelyek a „Salată tradițională cu icre de crap” receptjét és elkészítési módjait írják le. Ezek szerint a „Salată tradițională cu icre de crap”-ot 1937-ben előételnek, (Thevenin, 1937)a román konyhaművészet jeles termékének tekintették, és ekként szerepelt Léon Thevenin francia nyelven kiadott „Les bons plats roumains” (Ínycsiklandó román ételek) című turisztikai népszerűsítő könyvében, majd annak későbbi angol nyelvű kiadásában, amely „Savoury Rumanian dishes and Choise Wines” címmel jelent meg 1939-ben.

A „Salată tradițională cu icre de crap”-ot a következőképpen írták le a fent említett könyv francia kiadásában: „PONTYKAVIÁR” A pontykaviár apróbb szemű ikrából áll. [...] Szórjuk meg sóval, és hagyjuk pihenni 24 órán át, majd egy meleg vízzel teli edényben óvatosan dörzsöljük át, és apránként adjunk hozzá olajat és citromot, mint a majonéz készítésekor. Színe fokozatosan rákvörösre változik. A terméket ízlés szerint fogyasszuk kevés apróra vágott hagymával.” (Thevenin, 1937)

1970-ben Lucretia Oprean írónő „Minuturi alimentare și alte rețete culinare” (Étvágygerjesztő falatkák és egyéb kulináris receptek) címmel könyvet adott ki, amelynek 137. oldalán leírja, hogyan kell elkészíteni a pontyikra krémet. A termék elkészítéséhez pontyikrát, növényi olajat, sót, természetes citromlevet és hagymát használtak, a szerző szerint a hagyma hozzáadása ízlés szerint választható volt. „Salata cu icre de crap sau stiuca (elkészítési idő: 15-20 perc). 100 g ponty- vagy csukaikra, 200 g növényi olaj, só, citromlé, egy kanál finomra vágott hagyma.” (Oprean, 1970)

Az Élelmiszeripari Minisztérium 1970-ben az N.I.D. 927-70 N.23. számú minisztériumi belső szabvány elfogadásával szabványosította a „Salată tradițională cu icre de crap” elnevezésű terméket, amely a halikrakrém készítéséhez szükséges kötelező alapanyagokat és összetevőket szabályozza: „Ez a belső szabvány a »Salată de icre« (ikrasaláta) elnevezésű termékre vonatkozik, amelyet sózott pontyikrával, taramával [...] és az ezekhez kevert napraforgó étolajjal készítenek. A »Salată de icre« termék sózott ikrából, finomított étolajból, citromsavból és étkezési zselatinból készül.”

Az 1982-ben megjelent „Rețetar-tip pentru preparate culinare” (Konyhai készítmények szabványos receptkönyve) című könyv a vendéglátóipar szervezését szolgálta. A könyv 1 245 receptet, köztük a „Salată cu icre de crap” nevű hagyományos termék receptjét tartalmazza. A dokumentumot a Belkereskedelmi Minisztérium (Vendéglátóipari Igazgatóság) fogadta el és adta ki, és használata minden vendéglátóipari létesítmény számára kötelező volt. A 99. számú recepthez, a pontykaviárhoz a következőket kellett kötelezően használni: „[...] pontyikra, finomított napraforgóolaj, szódavíz, citrom vagy citromsav”. A receptfüzetben található receptek a román kulináris örökség részét képezik, és a füzet előszavában a következőket olvashatjuk: „[...] a művet hazánk (Románia, a szerk.) hagyományos konyhája ihlette, és a modern kulináris technológia módszereit használja”. (Ministerul Comertului Interior, 1982)

A Stere Stavrositu és Ecaterina Stavrositu által írt „Semipreparatele în bucătăria modernă” (Előre elkészített ételek a modern konyhában) című, 1988-ban megjelent könyvben a pontykaviárt pontyikrával, szódavízzel, citrommal és sóval készített ételként mutatják be. (Stavrositu & Stavrositu, 1988)

A fent hivatkozott dokumentumok, amelyek több évtizedet ölelnek fel, a „Salata tradițională cu icre de crap” elkészítéséhez használt alapanyagok hagyományát örökítik meg.

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---