# Az Európai Unió C 228/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 228 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. június 14. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 228

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. június 14.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2021/C 228/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2021/C 228/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2021/C 228/02 | C-572/18. P. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2021. április 22-i ítélete – thyssenkrupp Electrical Steel GmbH, thyssenkrupp Electrical Steel Ugo kontra Európai Bizottság (Fellebbezés – Vámunió – 952/2013/EU rendelet – A 211. cikk (6) bekezdése – Bizonyos szemcseorientált elektromos acéltermékek aktív feldolgozásának engedélyezése – Az uniós gyártók alapvető érdekeire gyakorolt negatív hatás kockázata – Gazdasági feltételek vizsgálata – (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet – 259. cikk – Az Európai Bizottság gazdasági feltételekre vonatkozó megállapításai – EUMSZ 263. cikk – Keresettel nem megtámadható jogi aktus) | 2 |
| 2021/C 228/03 | C-46/19. P. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2021. április 22-i ítélete – Az Európai Unió Tanácsa kontra Kurdistan Workers’ Party (PKK), Európai Bizottság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (Fellebbezés – Közös kül- és biztonságpolitika – A terrorizmus elleni küzdelem – Bizonyos személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – 2001/931/KKBP közös álláspont – Az 1. cikk (3), (4) és (6) bekezdése – 2580/2001/EK rendelet – A 2. cikk (3) bekezdése – Valamely szervezetnek a terrorcselekményekben részt vevő személyek, csoportok és szervezetek jegyzékén való fenntartása – Feltételek – Hatáskörrel rendelkező hatóság határozata – A terrorcselekményekben való részvétel veszélyének további fennállása – A pénzeszközök befagyasztására vonatkozó határozatok ténybeli alapja – Az első jegyzékbevételt igazoló nemzeti határozat felülvizsgálatáról szóló határozat – Indokolási kötelezettség) | 3 |
| 2021/C 228/04 | C-485/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Krajský súd v Prešove [Szlovákia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LH kontra Profi Credit Slovakia s.r.o. (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – 2008/48/EK irányelv – Fogyasztói hitelmegállapodások – 93/13/EGK irányelv – Tisztességtelen feltételek – Tisztességtelen feltétel alapján teljesített fizetés – A hitelező indokolatlan gazdagodása – A visszatérítéshez való jog elévülése – Az uniós jog elvei – A tényleges érvényesülés elve – A 2008/48 irányelv 10. cikkének (2) bekezdése – Hitelszerződésben feltüntetendő információk – Egyes nemzeti követelmények eltörlése a Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján – A nemzeti jogszabály korábbi változatának ezen ítélkezési gyakorlattal összhangban történő értelmezése – Időbeli hatály) | 3 |
| 2021/C 228/05 | C-537/19. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2021. április 22-i ítélete – Európai Bizottság kontra Osztrák Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés – 2004/18/EK irányelv – Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések – Közjogi intézmény és magánvállalkozás között létrejött, még meg nem épített épület bérbeadására vonatkozó szerződés – 1. cikk – A bérlő által meghatározott igényeknek megfelelő építmény kivitelezése – 16. cikk – Kizárás) | 4 |
| 2021/C 228/06 | C-703/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Naczelny Sąd Administracyjny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – J. K. kontra Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach (Előzetes döntéshozatal – Adózás – A hozzáadottérték adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – A 98. cikk (2) bekezdése – A tagállamok azon lehetősége, hogy bizonyos termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra egy vagy két kedvezményes adómértéket alkalmazzanak – Valamely kereskedelmi tevékenység szolgáltatásnyújtásnak minősítése – A III. melléklet 12a. pontja – A 282/2011/EU végrehajtási rendelet – 6. cikk – Az éttermi és vendéglátó ipari szolgáltatások fogalma – Az eladó helyiségeiben vagy vendéglátóipari területen helyben történő, azonnali fogyasztásra kész ételek – Azonnali fogyasztásra kész, elvitelre szánt ételek) | 5 |
| 2021/C 228/07 | C-826/19. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Landesgericht Korneuburg [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – WZ kontra Austrian Airlines AG (Előzetes döntéshozatal – Légi közlekedés – A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy jelentős késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség – 261/2004/EK rendelet – 6. cikk – A járat késése – A 8. cikk (3) bekezdése – Valamely járat azonos várost vagy régiót kiszolgáló másik repülőtérre történő átirányítása – A járat törlésének fogalma – Rendkívüli körülmények – A járat törlése vagy jelentős késéssel való érkezése esetén a légi utasok kártalanítása – A tényleges érkezési repülőtérről az eredetileg tervezett célállomás repülőterére történő átszállítás költségeinek vállalására irányuló kötelezettség) | 5 |
| 2021/C 228/08 | C-896/19. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2021. április 20-i ítélete (a Prim’Awla tal-Qorti Ċivili – Ġurisdizzjoni Kostituzzjonali [Málta] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Repubblika kontra Il-Prim Ministru (Előzetes döntéshozatal – EUSZ 2. cikk – Uniós értékek – Jogállamiság – EUSZ 49. cikk – Az Unióhoz való csatlakozás – Az uniós értékek védelmi szintje leértékelődésének hiánya – Hatékony bírói jogvédelem – EUSZ 19. cikk – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke – Hatály – A tagállami bírák függetlensége – Kinevezési eljárás – A miniszterelnök hatásköre – A bírák kinevezéséért felelős bizottság részvétele) | 7 |
| 2021/C 228/09 | C-73/20. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ZM, az Oeltrans Befrachtungsgesellschaft mbH felszámolója kontra E. A. Frerichs (Előzetes döntéshozatal – 1346/2000/EK rendelet – Fizetésképtelenségi eljárás – 4. cikk – A fizetésképtelenségi eljárásra alkalmazandó jog – Az eljárás megindításának helye szerinti tagállam joga – 13. cikk – Az összes hitelező számára hátrányos jogügyletek – Kivétel – Feltételek – Az eljárás megindításának helye szerinti államtól különböző tagállam jogának hatálya alá tartozó jogügylet – E jog alapján meg nem támadható jogügylet – 593/2008/EK rendelet – A szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jog – A 12. cikk (1) bekezdésének b) pontja – A szerződésre alkalmazandó jog hatálya – Az e szerződéssel létrehozott kötelezettségek teljesítése – Az eljárás megindításának helye szerinti államtól különböző tagállam jogának hatálya alá tartozó szerződés teljesítéseként eszközölt kifizetés – Harmadik személy általi teljesítés – E kifizetés visszatérítése iránt fizetésképtelenségi eljárás keretében indított kereset – E kifizetésre alkalmazandó jog) | 8 |
| 2021/C 228/10 | C-75/20. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas [Litvánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Lifosa UAB kontra Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos (Előzetes döntéshozatal – Vámunió – Közösségi Vámkódex – 2913/92/EGK rendelet – A 29. cikk (1) bekezdése – A 32. cikk (1) bekezdése e) pontjának i. alpontja – Uniós Vámkódex – 952/2013/EU rendelet – A 70. cikk (1) bekezdése – A 71. cikk (1) bekezdése e) pontjának i. alpontja – A vámérték meghatározása – Ügyleti érték – Kiigazítás – A határra történő szállítást magában foglaló ár) | 8 |
| 2021/C 228/11 | C-13/19. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2021. március 3-i végzése (az Audiencia Provincial de Zaragoza [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ibercaja Banco, SA kontra TJ, UK (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 99. cikke – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – Jelzáloghitel-szerződés – Tisztességtelen feltételek – A kamatlábak változásainak korlátozására vonatkozó kikötés (úgynevezett küszöbkikötés) – Módosító szerződés – A szerződés feltételeit megtámadó bírósági kereset indításáról való lemondás – Kötelező jelleg hiánya – 2005/29/EK irányelv – Az eladók vagy szolgáltatók fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai – A 6. cikk (1) bekezdése és a 7. cikk (1) bekezdése) | 9 |
| 2021/C 228/12 | C-841/19. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2021. március 3-i végzése (a Juzgado de lo Social no 41 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – JL kontra Fondo de Garantía Salarial (Fogasa) (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – 2006/54/EK irányelv – A 2. cikk (1) bekezdése és a 4. cikk – A férfi és női munkavállalók egyenlő díjazása – A részmunkaidős foglalkoztatásról szóló keretmegállapodás – 4. szakasz – Részmunkaidőben foglalkoztatott, alapvetően női munkavállalók – Az érintett munkavállalók számára a fizetésképtelen munkáltatóik által meg nem fizetett követelések kielégítését biztosító nemzeti intézmény – E követelések kifizetésének felső határa – A részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók esetében e munkavállalók munkaideje és a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók munkaideje közötti arány alapján csökkentett felső határ összege – Az időarányosság elve) | 10 |
| 2021/C 228/13 | C-507/20. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2021. március 3-i végzése (a Pécsi Törvényszék [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – FGSZ Földgázszállító Zrt. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Előzetes döntéshozatal – A hozzáadottérték adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – 90. cikk – Az adóalap csökkentése – Az ár teljes vagy részleges meg nem fizetése – Véglegesen behajthatatlanná vált követelés – A héaalap utólagos csökkentésére irányuló kérelemre vonatkozó elévülési idő – E határidő kezdő időpontja) | 11 |
| 2021/C 228/14 | C-523/20. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2021. március 3-i végzése (a Győri Törvényszék [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Koppány 2007 Kft. kontra Vas Megyei Kormányhivatal (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – Szociális biztonság – 1231/2010/EU rendelet – Alkalmazandó jog – A1 igazolás – Az A1 igazolás alkalmazásának a valamely tagállam területén jogszerűen lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárokra való kiterjesztése – Jogszerű lakóhely – Fogalom) | 11 |
| 2021/C 228/15 | C-592/20. sz. ügy: A Landgericht Düsseldorf (Németország) által 2020. november 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NT, RV, BS, ER kontra British Airways plc | 12 |
| 2021/C 228/16 | C-681/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-48/19. sz., smart things solutions kontra EUIPO – Samsung Electronics (smart:)things) ügyben 2020. október 15-én hozott ítélete ellen a smart things solutions GmbH által 2020. december 16-án benyújtott fellebbezés | 12 |
| 2021/C 228/17 | C-41/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-664/19. sz., Allergan Holdings France kontra EUIPO – Dermavita (JUVEDERM ULTRA) ügyben 2020. november 18-án hozott ítélete ellen az Allergan Holdings France által 2021. január 26-án benyújtott fellebbezés | 13 |
| 2021/C 228/18 | C-50/21. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Spanyolország) által 2021. január 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Prestige and Limousine, S. L. kontra Área Metropolitana de Barcelona | 13 |
| 2021/C 228/19 | C-54/21. sz. ügy: A Krajowa Izba Odwoławcza (Lengyelország) által 2021. január 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Konsorcjum: ANTEA POLSKA S. A., Pectore-Eco sp. z o.o., Instytut Ochrony Środowiska – Państwowy Instytut Badawczy kontra Państwowe Gospodarstwo Wodne Wody Polskie | 14 |
| 2021/C 228/20 | C-63/21. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-367/19. sz., Camerin kontra Bizottság ügyben 2020. november 24-én hozott végzése ellen Laure Camerin által 2021. február 2-án benyújtott fellebbezés | 16 |
| 2021/C 228/21 | C-90/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-247/19. sz., Thunus és társai kontra EBB ügyben 2020. december 2-án hozott ítélete ellen Vincent Thunus, Jaime Barragán, Marc D’hooge, Alexandra Felten, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudt által 2021. február 12-én benyújtott fellebbezés | 16 |
| 2021/C 228/22 | C-91/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-318/19. sz., Thunus és társai kontra EBB ügyben 2020. december 2-án hozott ítélete ellen Vincent Thunus, Jaime Barragán, Marc D’hooge, Alexandra Felten, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudt által 2021. február 12-én benyújtott fellebbezés | 17 |
| 2021/C 228/23 | C-111/21. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BT kontra Laudamotion GmbH | 18 |
| 2021/C 228/24 | C-146/21. sz. ügy: A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2021. március 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Sector 1 a Finanţelor Publice kontra VB, Direcţia Generalā Regionalā a Finanţelor Publice Bucureşti – Serviciul Soluţionare Contestaţii 1 | 19 |
| 2021/C 228/25 | C-159/21. sz. ügy: A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2021. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – GM kontra Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság és mások | 19 |
| 2021/C 228/26 | C-168/21. sz. ügy: A Cour de cassation (Franciaország) által 2021. március 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Procureur général près la cour d’appel d’Angers kontra KL | 20 |
| 2021/C 228/27 | C-172/21. sz. ügy: A Landgericht Köln (Németország) által 2021. március 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EF kontra Deutsche Lufthansa AG | 21 |
| 2021/C 228/28 | C-183/21. sz. ügy: A Landgerichts Saarbrücken (Németország) által 2021. március 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Maxxus Group GmbH & Co. KG kontra Globus Holding GmbH & Co. KG | 21 |
| 2021/C 228/29 | C-187/21. sz. ügy: A Kúria (Magyarország) által 2021. március 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FAWKES Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 22 |
| 2021/C 228/30 | C-188/21. sz. ügy: A Kúria (Magyarország) által 2021. március 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Megatherm-Csillaghegy Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 23 |
| 2021/C 228/31 | C-189/21. sz. ügy: A College van Beroep voor het bedrijfsleven (Hollandia) által 2021. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – R. en R. kontra Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit | 23 |
| 2021/C 228/32 | C-194/21. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2021. március 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatssecretaris van Financiën, a másik fél: X | 24 |
| 2021/C 228/33 | C-195/21. sz. ügy: A Rayonen sad Lukovit (Bulgária) által 2021. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – LB kontra Smetna palata na Republika Bulgaria | 24 |
| 2021/C 228/34 | C-203/21. sz. ügy: Az Okrazhen sad Burgas (Bulgária) által 2021. március 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A DELTA STROY 2003 EOOD elleni büntetőeljárás | 25 |
| 2021/C 228/35 | C-246/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített negyedik tanács) T-17/19. sz., Európai Parlament kontra Giulia Moi ügyben 2021. február 3-án hozott ítélete ellen az Európai Parlament által 2021. április 19-én benyújtott fellebbezés | 26 |
| 2021/C 228/36 | C-469/19. sz. ügy: A Bíróság második tanácsa elnökének 2021. március 4-i végzése (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Az All in One Star Ltd által indított eljárás | 27 |
| 2021/C 228/37 | C-606/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2021. február 26-i végzése (a Landgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – EZ kontra Iberia Lineas Aereas de Espana, Sociedad Unipersonal | 27 |
| | Törvényszék |
| 2021/C 228/38 | T-504/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. április 14-i ítélete – Crédit lyonnais kontra EKB (Gazdaság- és monetáris politika – Hitelintézetek prudenciális felügyelete – Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése – A tőkeáttételi mutató számítása – A bizonyos feltételeknek megfelelő kitettségek figyelmen kívül hagyására vonatkozó engedély részleges megtagadása az EKB részéről – Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének(4) bekezdése – Az adott ügy valamennyi releváns elemére vonatkozó vizsgálat hiánya – Jogerő – EUMSZ 266. cikk) | 28 |
| 2021/C 228/39 | T-415/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. április 9-i végzése – Laroni kontra Parlament (Intézményi jog – Az európai parlamenti képviselők egységes statútuma – Az olasz választókerületekben megválasztott európai parlamenti képviselők – A nyugdíjról szóló 14/2018. sz. határozatnak az Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati [a képviselőház elnöksége, Olaszország] általi elfogadása – Az olasz nemzeti parlamenti képviselők nyugdíja összegének módosítása – Az Olaszországban megválasztott bizonyos volt európai parlamenti képviselők nyugdíja összegének az Európai Parlament általi, ebből következő módosítása – A felperes halála – A jogosultak perbelépésének hiánya – Okafogyottság) | 29 |
| 2021/C 228/40 | T-496/20. sz. ügy: A Törvényszék 2021. április 8-i végzése – CRII-GEN és társai kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset – Növényvédő szerek – Glifozát hatóanyag – A jóváhagyás visszavonása vagy módosítása érdekében benyújtott felülvizsgálati kérelem – Az 1107/2009/EK rendelet 21. cikke – Elutasítás – Keresettel nem megtámadható jogi aktus) | 29 |
| 2021/C 228/41 | T-157/21. sz. ügy: 2021. március 22-én benyújtott kereset – RG kontra Tanács | 30 |
| 2021/C 228/42 | T-171/21. sz. ügy: 2021. március 29–én benyújtott kereset – Ubisoft Entertainment kontra EUIPO – Huawei Technologies (FOR HONOR) | 31 |
| 2021/C 228/43 | T-172/21. sz. ügy: 2021. március 31-én benyújtott kereset – Valve kontra Bizottság | 32 |
| 2021/C 228/44 | T-207/21. sz. ügy: 2021. április 16-án benyújtott kereset – Polynt kontra ECHA | 32 |
| 2021/C 228/45 | T-208/21. sz. ügy: 2021. április 16-án benyújtott kereset – Dorit kontra EUIPO – Erwin Suter (DORIT) | 33 |
| 2021/C 228/46 | T-210/21. sz. ügy: 2021. április 19-én benyújtott kereset – Vintae Luxury Wine Specialists contra EUIPO – R. Lopez de Heredia Viña Tondonia (LOPEZ DE HARO) | 34 |
| 2021/C 228/47 | T-213/21. sz. ügy: 2021. április 16-án benyújtott kereset – Mlékárna Hlinsko kontra Bizottság | 35 |
| 2021/C 228/48 | T-217/21. sz. ügy: 2021. április 20-án benyújtott kereset – SB kontra eu-LISA | 36 |
| 2021/C 228/49 | T-219/21. sz. ügy: 2021. április 23 -án benyújtott kereset – Agora Invest kontra EUIPO – Transportes Maquinaria y Obras (TRAMOSA) | 37 |
| 2021/C 228/50 | T-221/21. sz. ügy: 2021. április 25-én benyújtott kereset – Olasz Köztársaság kontra Bizottság | 38 |
| 2021/C 228/51 | T-222/21. sz. ügy: 2021. április 26-án benyújtott kereset – Shopify kontra EUIPO – Rossi és társai (Shoppi) | 39 |
| 2021/C 228/52 | T-224/21. sz. ügy: 2021. április 27-én benyújtott kereset – PepsiCo kontra EUIPO (Smartfood) | 40 |
| 2021/C 228/53 | T-225/21. sz. ügy: 2021. április 27-én benyújtott kereset – Ryanair kontra Bizottság | 40 |
| 2021/C 228/54 | T-226/21. sz. ügy: 2021. április 27-én benyújtott kereset – Retail Royalty v EUIPO – Fashion Energy (Sas ábrázolása) | 41 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2021/C 228/02

C-572/18. P. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2021. április 22-i ítélete – thyssenkrupp Electrical Steel GmbH, thyssenkrupp Electrical Steel Ugo kontra Európai Bizottság (Fellebbezés – Vámunió – 952/2013/EU rendelet – A 211. cikk (6) bekezdése – Bizonyos szemcseorientált elektromos acéltermékek aktív feldolgozásának engedélyezése – Az uniós gyártók alapvető érdekeire gyakorolt negatív hatás kockázata – Gazdasági feltételek vizsgálata – (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet – 259. cikk – Az Európai Bizottság gazdasági feltételekre vonatkozó megállapításai – EUMSZ 263. cikk – Keresettel nem megtámadható jogi aktus)

2

2021/C 228/03

C-46/19. P. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2021. április 22-i ítélete – Az Európai Unió Tanácsa kontra Kurdistan Workers’ Party (PKK), Európai Bizottság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (Fellebbezés – Közös kül- és biztonságpolitika – A terrorizmus elleni küzdelem – Bizonyos személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – 2001/931/KKBP közös álláspont – Az 1. cikk (3), (4) és (6) bekezdése – 2580/2001/EK rendelet – A 2. cikk (3) bekezdése – Valamely szervezetnek a terrorcselekményekben részt vevő személyek, csoportok és szervezetek jegyzékén való fenntartása – Feltételek – Hatáskörrel rendelkező hatóság határozata – A terrorcselekményekben való részvétel veszélyének további fennállása – A pénzeszközök befagyasztására vonatkozó határozatok ténybeli alapja – Az első jegyzékbevételt igazoló nemzeti határozat felülvizsgálatáról szóló határozat – Indokolási kötelezettség)

3

2021/C 228/04

C-485/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Krajský súd v Prešove [Szlovákia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LH kontra Profi Credit Slovakia s.r.o. (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – 2008/48/EK irányelv – Fogyasztói hitelmegállapodások – 93/13/EGK irányelv – Tisztességtelen feltételek – Tisztességtelen feltétel alapján teljesített fizetés – A hitelező indokolatlan gazdagodása – A visszatérítéshez való jog elévülése – Az uniós jog elvei – A tényleges érvényesülés elve – A 2008/48 irányelv 10. cikkének (2) bekezdése – Hitelszerződésben feltüntetendő információk – Egyes nemzeti követelmények eltörlése a Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján – A nemzeti jogszabály korábbi változatának ezen ítélkezési gyakorlattal összhangban történő értelmezése – Időbeli hatály)

3

2021/C 228/05

C-537/19. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2021. április 22-i ítélete – Európai Bizottság kontra Osztrák Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés – 2004/18/EK irányelv – Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések – Közjogi intézmény és magánvállalkozás között létrejött, még meg nem épített épület bérbeadására vonatkozó szerződés – 1. cikk – A bérlő által meghatározott igényeknek megfelelő építmény kivitelezése – 16. cikk – Kizárás)

4

2021/C 228/06

C-703/19. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Naczelny Sąd Administracyjny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – J. K. kontra Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach (Előzetes döntéshozatal – Adózás – A hozzáadottérték adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – A 98. cikk (2) bekezdése – A tagállamok azon lehetősége, hogy bizonyos termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra egy vagy két kedvezményes adómértéket alkalmazzanak – Valamely kereskedelmi tevékenység szolgáltatásnyújtásnak minősítése – A III. melléklet 12a. pontja – A 282/2011/EU végrehajtási rendelet – 6. cikk – Az éttermi és vendéglátó ipari szolgáltatások fogalma – Az eladó helyiségeiben vagy vendéglátóipari területen helyben történő, azonnali fogyasztásra kész ételek – Azonnali fogyasztásra kész, elvitelre szánt ételek)

5

2021/C 228/07

C-826/19. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Landesgericht Korneuburg [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – WZ kontra Austrian Airlines AG (Előzetes döntéshozatal – Légi közlekedés – A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy jelentős késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség – 261/2004/EK rendelet – 6. cikk – A járat késése – A 8. cikk (3) bekezdése – Valamely járat azonos várost vagy régiót kiszolgáló másik repülőtérre történő átirányítása – A járat törlésének fogalma – Rendkívüli körülmények – A járat törlése vagy jelentős késéssel való érkezése esetén a légi utasok kártalanítása – A tényleges érkezési repülőtérről az eredetileg tervezett célállomás repülőterére történő átszállítás költségeinek vállalására irányuló kötelezettség)

5

2021/C 228/08

C-896/19. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2021. április 20-i ítélete (a Prim’Awla tal-Qorti Ċivili – Ġurisdizzjoni Kostituzzjonali [Málta] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Repubblika kontra Il-Prim Ministru (Előzetes döntéshozatal – EUSZ 2. cikk – Uniós értékek – Jogállamiság – EUSZ 49. cikk – Az Unióhoz való csatlakozás – Az uniós értékek védelmi szintje leértékelődésének hiánya – Hatékony bírói jogvédelem – EUSZ 19. cikk – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke – Hatály – A tagállami bírák függetlensége – Kinevezési eljárás – A miniszterelnök hatásköre – A bírák kinevezéséért felelős bizottság részvétele)

7

2021/C 228/09

C-73/20. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ZM, az Oeltrans Befrachtungsgesellschaft mbH felszámolója kontra E. A. Frerichs (Előzetes döntéshozatal – 1346/2000/EK rendelet – Fizetésképtelenségi eljárás – 4. cikk – A fizetésképtelenségi eljárásra alkalmazandó jog – Az eljárás megindításának helye szerinti tagállam joga – 13. cikk – Az összes hitelező számára hátrányos jogügyletek – Kivétel – Feltételek – Az eljárás megindításának helye szerinti államtól különböző tagállam jogának hatálya alá tartozó jogügylet – E jog alapján meg nem támadható jogügylet – 593/2008/EK rendelet – A szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jog – A 12. cikk (1) bekezdésének b) pontja – A szerződésre alkalmazandó jog hatálya – Az e szerződéssel létrehozott kötelezettségek teljesítése – Az eljárás megindításának helye szerinti államtól különböző tagállam jogának hatálya alá tartozó szerződés teljesítéseként eszközölt kifizetés – Harmadik személy általi teljesítés – E kifizetés visszatérítése iránt fizetésképtelenségi eljárás keretében indított kereset – E kifizetésre alkalmazandó jog)

8

2021/C 228/10

C-75/20. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas [Litvánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Lifosa UAB kontra Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos (Előzetes döntéshozatal – Vámunió – Közösségi Vámkódex – 2913/92/EGK rendelet – A 29. cikk (1) bekezdése – A 32. cikk (1) bekezdése e) pontjának i. alpontja – Uniós Vámkódex – 952/2013/EU rendelet – A 70. cikk (1) bekezdése – A 71. cikk (1) bekezdése e) pontjának i. alpontja – A vámérték meghatározása – Ügyleti érték – Kiigazítás – A határra történő szállítást magában foglaló ár)

8

2021/C 228/11

C-13/19. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2021. március 3-i végzése (az Audiencia Provincial de Zaragoza [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ibercaja Banco, SA kontra TJ, UK (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 99. cikke – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – Jelzáloghitel-szerződés – Tisztességtelen feltételek – A kamatlábak változásainak korlátozására vonatkozó kikötés (úgynevezett küszöbkikötés) – Módosító szerződés – A szerződés feltételeit megtámadó bírósági kereset indításáról való lemondás – Kötelező jelleg hiánya – 2005/29/EK irányelv – Az eladók vagy szolgáltatók fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai – A 6. cikk (1) bekezdése és a 7. cikk (1) bekezdése)

9

2021/C 228/12

C-841/19. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2021. március 3-i végzése (a Juzgado de lo Social no 41 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – JL kontra Fondo de Garantía Salarial (Fogasa) (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – 2006/54/EK irányelv – A 2. cikk (1) bekezdése és a 4. cikk – A férfi és női munkavállalók egyenlő díjazása – A részmunkaidős foglalkoztatásról szóló keretmegállapodás – 4. szakasz – Részmunkaidőben foglalkoztatott, alapvetően női munkavállalók – Az érintett munkavállalók számára a fizetésképtelen munkáltatóik által meg nem fizetett követelések kielégítését biztosító nemzeti intézmény – E követelések kifizetésének felső határa – A részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók esetében e munkavállalók munkaideje és a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók munkaideje közötti arány alapján csökkentett felső határ összege – Az időarányosság elve)

o

10

2021/C 228/13

C-507/20. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2021. március 3-i végzése (a Pécsi Törvényszék [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – FGSZ Földgázszállító Zrt. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Előzetes döntéshozatal – A hozzáadottérték adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – 90. cikk – Az adóalap csökkentése – Az ár teljes vagy részleges meg nem fizetése – Véglegesen behajthatatlanná vált követelés – A héaalap utólagos csökkentésére irányuló kérelemre vonatkozó elévülési idő – E határidő kezdő időpontja)

11

2021/C 228/14

C-523/20. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2021. március 3-i végzése (a Győri Törvényszék [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Koppány 2007 Kft. kontra Vas Megyei Kormányhivatal (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – Szociális biztonság – 1231/2010/EU rendelet – Alkalmazandó jog – A1 igazolás – Az A1 igazolás alkalmazásának a valamely tagállam területén jogszerűen lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárokra való kiterjesztése – Jogszerű lakóhely – Fogalom)

11

2021/C 228/15

C-592/20. sz. ügy: A Landgericht Düsseldorf (Németország) által 2020. november 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NT, RV, BS, ER kontra British Airways plc

12

2021/C 228/16

C-681/20. P. sz. ügy: A Törvényszék (második tanács) T-48/19. sz., smart things solutions kontra EUIPO – Samsung Electronics (smart:)things) ügyben 2020. október 15-én hozott ítélete ellen a smart things solutions GmbH által 2020. december 16-án benyújtott fellebbezés

12

2021/C 228/17

C-41/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-664/19. sz., Allergan Holdings France kontra EUIPO – Dermavita (JUVEDERM ULTRA) ügyben 2020. november 18-án hozott ítélete ellen az Allergan Holdings France által 2021. január 26-án benyújtott fellebbezés

13

2021/C 228/18

C-50/21. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Spanyolország) által 2021. január 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Prestige and Limousine, S. L. kontra Área Metropolitana de Barcelona

13

2021/C 228/19

C-54/21. sz. ügy: A Krajowa Izba Odwoławcza (Lengyelország) által 2021. január 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Konsorcjum: ANTEA POLSKA S. A., Pectore-Eco sp. z o.o., Instytut Ochrony Środowiska – Państwowy Instytut Badawczy kontra Państwowe Gospodarstwo Wodne Wody Polskie

14

2021/C 228/20

C-63/21. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-367/19. sz., Camerin kontra Bizottság ügyben 2020. november 24-én hozott végzése ellen Laure Camerin által 2021. február 2-án benyújtott fellebbezés

16

2021/C 228/21

C-90/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-247/19. sz., Thunus és társai kontra EBB ügyben 2020. december 2-án hozott ítélete ellen Vincent Thunus, Jaime Barragán, Marc D’hooge, Alexandra Felten, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudt által 2021. február 12-én benyújtott fellebbezés

16

2021/C 228/22

C-91/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-318/19. sz., Thunus és társai kontra EBB ügyben 2020. december 2-án hozott ítélete ellen Vincent Thunus, Jaime Barragán, Marc D’hooge, Alexandra Felten, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudt által 2021. február 12-én benyújtott fellebbezés

17

2021/C 228/23

C-111/21. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BT kontra Laudamotion GmbH

18

2021/C 228/24

C-146/21. sz. ügy: A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2021. március 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Sector 1 a Finanţelor Publice kontra VB, Direcţia Generalā Regionalā a Finanţelor Publice Bucureşti – Serviciul Soluţionare Contestaţii 1

19

2021/C 228/25

C-159/21. sz. ügy: A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2021. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – GM kontra Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság és mások

19

2021/C 228/26

C-168/21. sz. ügy: A Cour de cassation (Franciaország) által 2021. március 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Procureur général près la cour d’appel d’Angers kontra KL

20

2021/C 228/27

C-172/21. sz. ügy: A Landgericht Köln (Németország) által 2021. március 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EF kontra Deutsche Lufthansa AG

21

2021/C 228/28

C-183/21. sz. ügy: A Landgerichts Saarbrücken (Németország) által 2021. március 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Maxxus Group GmbH & Co. KG kontra Globus Holding GmbH & Co. KG

21

2021/C 228/29

C-187/21. sz. ügy: A Kúria (Magyarország) által 2021. március 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FAWKES Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

22

2021/C 228/30

C-188/21. sz. ügy: A Kúria (Magyarország) által 2021. március 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Megatherm-Csillaghegy Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

23

2021/C 228/31

C-189/21. sz. ügy: A College van Beroep voor het bedrijfsleven (Hollandia) által 2021. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – R. en R. kontra Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

23

2021/C 228/32

C-194/21. sz. ügy: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2021. március 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatssecretaris van Financiën, a másik fél: X

24

2021/C 228/33

C-195/21. sz. ügy: A Rayonen sad Lukovit (Bulgária) által 2021. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – LB kontra Smetna palata na Republika Bulgaria

24

2021/C 228/34

C-203/21. sz. ügy: Az Okrazhen sad Burgas (Bulgária) által 2021. március 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A DELTA STROY 2003 EOOD elleni büntetőeljárás

25

2021/C 228/35

C-246/21. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített negyedik tanács) T-17/19. sz., Európai Parlament kontra Giulia Moi ügyben 2021. február 3-án hozott ítélete ellen az Európai Parlament által 2021. április 19-én benyújtott fellebbezés

26

2021/C 228/36

C-469/19. sz. ügy: A Bíróság második tanácsa elnökének 2021. március 4-i végzése (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Az All in One Star Ltd által indított eljárás

27

2021/C 228/37

C-606/20. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2021. február 26-i végzése (a Landgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – EZ kontra Iberia Lineas Aereas de Espana, Sociedad Unipersonal

27

Törvényszék

2021/C 228/38

T-504/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. április 14-i ítélete – Crédit lyonnais kontra EKB (Gazdaság- és monetáris politika – Hitelintézetek prudenciális felügyelete – Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése – A tőkeáttételi mutató számítása – A bizonyos feltételeknek megfelelő kitettségek figyelmen kívül hagyására vonatkozó engedély részleges megtagadása az EKB részéről – Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének(4) bekezdése – Az adott ügy valamennyi releváns elemére vonatkozó vizsgálat hiánya – Jogerő – EUMSZ 266. cikk)

28

2021/C 228/39

T-415/19. sz. ügy: A Törvényszék 2021. április 9-i végzése – Laroni kontra Parlament (Intézményi jog – Az európai parlamenti képviselők egységes statútuma – Az olasz választókerületekben megválasztott európai parlamenti képviselők – A nyugdíjról szóló 14/2018. sz. határozatnak az Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati [a képviselőház elnöksége, Olaszország] általi elfogadása – Az olasz nemzeti parlamenti képviselők nyugdíja összegének módosítása – Az Olaszországban megválasztott bizonyos volt európai parlamenti képviselők nyugdíja összegének az Európai Parlament általi, ebből következő módosítása – A felperes halála – A jogosultak perbelépésének hiánya – Okafogyottság)

29

2021/C 228/40

T-496/20. sz. ügy: A Törvényszék 2021. április 8-i végzése – CRII-GEN és társai kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset – Növényvédő szerek – Glifozát hatóanyag – A jóváhagyás visszavonása vagy módosítása érdekében benyújtott felülvizsgálati kérelem – Az 1107/2009/EK rendelet 21. cikke – Elutasítás – Keresettel nem megtámadható jogi aktus)

29

2021/C 228/41

T-157/21. sz. ügy: 2021. március 22-én benyújtott kereset – RG kontra Tanács

30

2021/C 228/42

T-171/21. sz. ügy: 2021. március 29–én benyújtott kereset – Ubisoft Entertainment kontra EUIPO – Huawei Technologies (FOR HONOR)

31

2021/C 228/43

T-172/21. sz. ügy: 2021. március 31-én benyújtott kereset – Valve kontra Bizottság

32

2021/C 228/44

T-207/21. sz. ügy: 2021. április 16-án benyújtott kereset – Polynt kontra ECHA

32

2021/C 228/45

T-208/21. sz. ügy: 2021. április 16-án benyújtott kereset – Dorit kontra EUIPO – Erwin Suter (DORIT)

33

2021/C 228/46

T-210/21. sz. ügy: 2021. április 19-én benyújtott kereset – Vintae Luxury Wine Specialists contra EUIPO – R. Lopez de Heredia Viña Tondonia (LOPEZ DE HARO)

34

2021/C 228/47

T-213/21. sz. ügy: 2021. április 16-án benyújtott kereset – Mlékárna Hlinsko kontra Bizottság

35

2021/C 228/48

T-217/21. sz. ügy: 2021. április 20-án benyújtott kereset – SB kontra eu-LISA

36

2021/C 228/49

T-219/21. sz. ügy: 2021. április 23 -án benyújtott kereset – Agora Invest kontra EUIPO – Transportes Maquinaria y Obras (TRAMOSA)

37

2021/C 228/50

T-221/21. sz. ügy: 2021. április 25-én benyújtott kereset – Olasz Köztársaság kontra Bizottság

38

2021/C 228/51

T-222/21. sz. ügy: 2021. április 26-án benyújtott kereset – Shopify kontra EUIPO – Rossi és társai (Shoppi)

39

2021/C 228/52

T-224/21. sz. ügy: 2021. április 27-én benyújtott kereset – PepsiCo kontra EUIPO (Smartfood)

40

2021/C 228/53

T-225/21. sz. ügy: 2021. április 27-én benyújtott kereset – Ryanair kontra Bizottság

40

2021/C 228/54

T-226/21. sz. ügy: 2021. április 27-én benyújtott kereset – Retail Royalty v EUIPO – Fashion Energy (Sas ábrázolása)

41

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2021/C 228/01)

Utolsó kiadvány

HL C 217., 2021.6.7.

Korábbi közzétételek

HL C 206., 2021.5.31.

HL C 189., 2021.5.17.

HL C 182., 2021.5.10.

HL C 180., 2021.5.10.

HL C 163., 2021.5.3.

HL C 148., 2021.4.26.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/2

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2021. április 22-i ítélete – thyssenkrupp Electrical Steel GmbH, thyssenkrupp Electrical Steel Ugo kontra Európai Bizottság

(C-572/18. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Vámunió - 952/2013/EU rendelet - A 211. cikk (6) bekezdése - Bizonyos szemcseorientált elektromos acéltermékek aktív feldolgozásának engedélyezése - Az uniós gyártók alapvető érdekeire gyakorolt negatív hatás kockázata - Gazdasági feltételek vizsgálata - (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet - 259. cikk - Az Európai Bizottság gazdasági feltételekre vonatkozó megállapításai - EUMSZ 263. cikk - Keresettel nem megtámadható jogi aktus)

(2021/C 228/02)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: thyssenkrupp Electrical Steel GmbH, thyssenkrupp Electrical Steel Ugo (képviselők: M. Günes és L. C. Heinisch Rechtsanwälte)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: J.-F. Brakeland és F. Clotuche-Duvieusart meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a C-572/18. P. sz. ügyben a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a C-572/18. P. sz. ügyben a fellebbezést elutasítja.

| 2) | A thyssenkrupp Electrical Steel GmbH és a thyssenkrupp Electrical Steel Ugo a saját költségein felül viseli az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

2)

A thyssenkrupp Electrical Steel GmbH és a thyssenkrupp Electrical Steel Ugo a saját költségein felül viseli az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket is.

---

(1)  HL C 436., 2018.12.3

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/3

---

A Bíróság (második tanács) 2021. április 22-i ítélete – Az Európai Unió Tanácsa kontra Kurdistan Workers’ Party (PKK), Európai Bizottság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

(C-46/19. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Közös kül- és biztonságpolitika - A terrorizmus elleni küzdelem - Bizonyos személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedések - A pénzeszközök befagyasztása - 2001/931/KKBP közös álláspont - Az 1. cikk (3), (4) és (6) bekezdése - 2580/2001/EK rendelet - A 2. cikk (3) bekezdése - Valamely szervezetnek a terrorcselekményekben részt vevő személyek, csoportok és szervezetek jegyzékén való fenntartása - Feltételek - Hatáskörrel rendelkező hatóság határozata - A terrorcselekményekben való részvétel veszélyének további fennállása - A pénzeszközök befagyasztására vonatkozó határozatok ténybeli alapja - Az első jegyzékbevételt igazoló nemzeti határozat felülvizsgálatáról szóló határozat - Indokolási kötelezettség)

(2021/C 228/03)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: B. Driessen és S. Van Overmeire meghatalmazottak)

A többi fél az eljárásban: Kurdistan Workers’ Party (PKK) (képviselők: A. M. van Eik és T. M. D. Buruma advocaten), Európai Bizottság (képviselők: R. Tricot, T. Ramopoulos és J. Norris meghatalmazottak), Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (képviselők kezdetben: S. Brandon meghatalmazott, segítője: P. Nevill barrister, később: F. Shibli és S. McCrory meghatalmazottak, segítőjük: P. Nevill barrister)

A felperest támogató beavatkozó felek: Francia Köztársaság (képviselők: A.-L. Desjonquères, B. Fodda és J.-L. Carré meghatalmazottak), Holland Királyság (képviselők: M. K. Bulterman és J. Langer meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. november 15-i PKK kontra Tanács ítélete (T-316/14, EU:T:2018:788) rendelkező részének 1–11., 13. és 14. pontját hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság az Európai Unió Törvényszékének 2018. november 15-i PKK kontra Tanács ítélete (T-316/14, EU:T:2018:788) rendelkező részének 1–11., 13. és 14. pontját hatályon kívül helyezi.

| 2) | A Bíróság az ügyet visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság az ügyet visszautalja az Európai Unió Törvényszéke elé.

| 3) | A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

3)

A Bíróság a költségekről jelenleg nem határoz.

---

(1)  HL C 103., 2019.3.18

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/3

---

A Bíróság (első tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Krajský súd v Prešove [Szlovákia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LH kontra Profi Credit Slovakia s.r.o.

(C-485/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Fogyasztóvédelem - 2008/48/EK irányelv - Fogyasztói hitelmegállapodások - 93/13/EGK irányelv - Tisztességtelen feltételek - Tisztességtelen feltétel alapján teljesített fizetés - A hitelező indokolatlan gazdagodása - A visszatérítéshez való jog elévülése - Az uniós jog elvei - A tényleges érvényesülés elve - A 2008/48 irányelv 10. cikkének (2) bekezdése - Hitelszerződésben feltüntetendő információk - Egyes nemzeti követelmények eltörlése a Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján - A nemzeti jogszabály korábbi változatának ezen ítélkezési gyakorlattal összhangban történő értelmezése - Időbeli hatály)

(2021/C 228/04)

Az eljárás nyelve: szlovák

A kérdést előterjesztő bíróság

Krajský súd v Prešove

Az alapeljárás felei

Felperes: LH

Alperes: Profi Credit Slovakia s.r.o.

Rendelkező rész

| 1) | A tényleges érvényesülés elvét úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely úgy rendelkezik, hogy a valamely hitelszerződés teljesítése során a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv értelmében vett tisztességtelen feltételek, vagy a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv követelményeivel ellentétes feltételek alapján indokolatlanul megfizetett összegek visszatérítése iránt a fogyasztók által indított keresetekre hároméves elévülési idő vonatkozik, amely azon a napon kezdődik, amikor az indokolatlan gazdagodás bekövetkezett. |
| --- | --- |

1)

A tényleges érvényesülés elvét úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely úgy rendelkezik, hogy a valamely hitelszerződés teljesítése során a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv értelmében vett tisztességtelen feltételek, vagy a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv követelményeivel ellentétes feltételek alapján indokolatlanul megfizetett összegek visszatérítése iránt a fogyasztók által indított keresetekre hároméves elévülési idő vonatkozik, amely azon a napon kezdődik, amikor az indokolatlan gazdagodás bekövetkezett.

| 2) | A 2008/48 irányelvnek a 2016. november 9-i Home Credit Slovakia ítélettel (C 42/15, EU:C:2016:842) értelmezett 10. cikkének (2) bekezdése és 22. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó az olyan hitelmegállapodásra, amelyet ezen ítélet kihirdetése előtt, illetve a nemzeti szabályozásnak az említett ítéletnek való megfelelés érdekében történő módosítása előtt kötöttek meg. |
| --- | --- |

2)

A 2008/48 irányelvnek a 2016. november 9-i Home Credit Slovakia ítélettel (C 42/15, EU:C:2016:842) értelmezett 10. cikkének (2) bekezdése és 22. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó az olyan hitelmegállapodásra, amelyet ezen ítélet kihirdetése előtt, illetve a nemzeti szabályozásnak az említett ítéletnek való megfelelés érdekében történő módosítása előtt kötöttek meg.

---

(1)  HL C 305., 2019.9.9.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/4

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2021. április 22-i ítélete – Európai Bizottság kontra Osztrák Köztársaság

(C-537/19. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - 2004/18/EK irányelv - Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések - Közjogi intézmény és magánvállalkozás között létrejött, még meg nem épített épület bérbeadására vonatkozó szerződés - 1. cikk - A bérlő által meghatározott igényeknek megfelelő építmény kivitelezése - 16. cikk - Kizárás)

(2021/C 228/05)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: L. Haasbeek, M. Noll-Ehlers és P. Ondrůšek meghatalmazottak)

Alperes: Osztrák Köztársaság (képviselők kezdetben: M. Fruhmann, később: J. Schmoll meghatalmazottak)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a keresetet elutasítja.

| 2) | A Bíróság az Európai Bizottságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság az Európai Bizottságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 295., 2019.9.2.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/5

---

A Bíróság (első tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Naczelny Sąd Administracyjny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – J. K. kontra Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach

(C-703/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Adózás - A hozzáadottérték adó (héa) közös rendszere - 2006/112/EK irányelv - A 98. cikk (2) bekezdése - A tagállamok azon lehetősége, hogy bizonyos termékértékesítésekre és szolgáltatásnyújtásokra egy vagy két kedvezményes adómértéket alkalmazzanak - Valamely kereskedelmi tevékenység „szolgáltatásnyújtásnak” minősítése - A III. melléklet 12a. pontja - A 282/2011/EU végrehajtási rendelet - 6. cikk - Az „éttermi és vendéglátó ipari szolgáltatások” fogalma - Az eladó helyiségeiben vagy vendéglátóipari területen helyben történő, azonnali fogyasztásra kész ételek - Azonnali fogyasztásra kész, elvitelre szánt ételek)

(2021/C 228/06)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Naczelny Sąd Administracyjny

Az alapeljárás felei

Felperes: J. K.

Alperes: Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Katowicach

Az eljárásban részt vesz: Rzecznik Małych i Średnich Przedsiębiorców

Rendelkező rész

A héairányelvnek a hozzáadottérték-adó kedvezményes mértéke tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. május 5-i 2009/47/EK tanácsi irányelvvel módosított, a közös hozzáadottértékadó rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvnek az ezen irányelv III. melléklete 12a. pontjával és a 2006/112 irányelv végrehajtási intézkedéseinek megállapításáról szóló, 2011. március 15-i 282/2011/EU végrehajtási rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 98. cikke (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az olyan ételértékesítés, amelyet az ezen ételek végső fogyasztó által való azonnali elfogyasztását lehetővé tevő megfelelő kiegészítő szolgáltatások kísérnek – aminek a vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata –, az „éttermi és vendéglátó ipari szolgáltatások” fogalma alá tartozik. Amennyiben a végső ügyfél úgy dönt, hogy nem veszi igénybe az adóalany által az értékesített ételek elfogyasztásának biztosítása érdekében rendelkezésére bocsátott tárgyi és emberi erőforrásokat, úgy kell tekinteni, hogy ezen ételek értékesítése semmilyen kapcsolódó szolgáltatással nem jár együtt.

---

(1)  HL C 27., 2020.1.27

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/5

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Landesgericht Korneuburg [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – WZ kontra Austrian Airlines AG

(C-826/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Légi közlekedés - A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy jelentős késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség - 261/2004/EK rendelet - 6. cikk - A járat késése - A 8. cikk (3) bekezdése - Valamely járat azonos várost vagy régiót kiszolgáló másik repülőtérre történő átirányítása - A „járat törlésének” fogalma - Rendkívüli körülmények - A járat törlése vagy jelentős késéssel való érkezése esetén a légi utasok kártalanítása - A tényleges érkezési repülőtérről az eredetileg tervezett célállomás repülőterére történő átszállítás költségeinek vállalására irányuló kötelezettség)

(2021/C 228/07)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesgericht Korneuburg

Az alapeljárás felei

Felperes: WZ

Alperes: Austrian Airlines AG

Rendelkező rész

| 1) | A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy amennyiben a járatot az eredetileg tervezett repülőtér által kiszolgálttal azonos várost kiszolgáló repülőtérre irányítják át, az utasok két repülőtér közötti szállítása költségeinek az e rendelkezésben előírt vállalása nem kötött azon feltételhez, hogy az előbbi repülőtér ugyanazon város vagy régió területén legyen, mint az utóbbi. |
| --- | --- |

1)

A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy amennyiben a járatot az eredetileg tervezett repülőtér által kiszolgálttal azonos várost kiszolgáló repülőtérre irányítják át, az utasok két repülőtér közötti szállítása költségeinek az e rendelkezésben előírt vállalása nem kötött azon feltételhez, hogy az előbbi repülőtér ugyanazon város vagy régió területén legyen, mint az utóbbi.

| 2) | A 261/2004 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontját, 7. cikkének (1) bekezdését és 8. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az eredetileg tervezett repülőtértől eltérő, de ugyanazon várost vagy régiót kiszolgáló repülőtéren leszálló átirányított járat esetén az utas nem rendelkezhet kártalanításhoz való joggal a járat törlése címén. Ugyanakkor az eredetileg tervezett repülőtérrel azonos várost vagy régiót kiszolgáló alternatív repülőtérre átirányított járat utasa e rendelet értelmében főszabály szerint kártalanításhoz való joggal rendelkezik, amennyiben a végső célállomását az üzemeltető légi fuvarozó által eredetileg tervezett érkezési időponthoz képest háromórás vagy azt meghaladó késéssel éri el. |
| --- | --- |

2)

A 261/2004 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontját, 7. cikkének (1) bekezdését és 8. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az eredetileg tervezett repülőtértől eltérő, de ugyanazon várost vagy régiót kiszolgáló repülőtéren leszálló átirányított járat esetén az utas nem rendelkezhet kártalanításhoz való joggal a járat törlése címén. Ugyanakkor az eredetileg tervezett repülőtérrel azonos várost vagy régiót kiszolgáló alternatív repülőtérre átirányított járat utasa e rendelet értelmében főszabály szerint kártalanításhoz való joggal rendelkezik, amennyiben a végső célállomását az üzemeltető légi fuvarozó által eredetileg tervezett érkezési időponthoz képest háromórás vagy azt meghaladó késéssel éri el.

| 3) | A 261/2004 rendelet 5. és 7. cikkét, valamint 8. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az eredetileg tervezett repülőtértől eltérő, de ugyanazon várost vagy régiót kiszolgáló repülőtérre átirányított járat utasa által az érkezéskor elszenvedett késés nagyságának meghatározásakor azon időpontot kell alapul venni, amikor az utas az átszállítását követően ténylegesen megérkezik az eredetileg tervezett repülőtérre vagy adott esetben az üzemeltető légi fuvarozóval történt megállapodás alapján egy másik közeli célállomásra. |
| --- | --- |

3)

A 261/2004 rendelet 5. és 7. cikkét, valamint 8. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az eredetileg tervezett repülőtértől eltérő, de ugyanazon várost vagy régiót kiszolgáló repülőtérre átirányított járat utasa által az érkezéskor elszenvedett késés nagyságának meghatározásakor azon időpontot kell alapul venni, amikor az utas az átszállítását követően ténylegesen megérkezik az eredetileg tervezett repülőtérre vagy adott esetben az üzemeltető légi fuvarozóval történt megállapodás alapján egy másik közeli célállomásra.

| 4) | A 261/2004 rendelet 5. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a járat jelentős késéssel való érkezése esetén az üzemeltető légi fuvarozó az utasok kártalanítására vonatkozó kötelezettsége alóli mentesülés érdekében hivatkozhat olyan rendkívüli körülményre, amely nem az említett, késéssel érintett járatot, hanem a fuvarozó által ugyanazon légi járművel üzemeltetett korábbi járatot érintett a légi járműnek az utolsó járattól visszafelé számított harmadik járata keretében, feltéve, hogy közvetlen okozati összefüggés áll fenn e körülmény felmerülése és a későbbi járat jelentős késéssel való érkezése között, aminek az értékelése a kérdést előterjesztő bíróság feladata, figyelembe véve különösen a szóban forgó légi járműnek az érintett üzemeltető légi fuvarozó általi üzemeltetésének módját. |
| --- | --- |

4)

A 261/2004 rendelet 5. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a járat jelentős késéssel való érkezése esetén az üzemeltető légi fuvarozó az utasok kártalanítására vonatkozó kötelezettsége alóli mentesülés érdekében hivatkozhat olyan rendkívüli körülményre, amely nem az említett, késéssel érintett járatot, hanem a fuvarozó által ugyanazon légi járművel üzemeltetett korábbi járatot érintett a légi járműnek az utolsó járattól visszafelé számított harmadik járata keretében, feltéve, hogy közvetlen okozati összefüggés áll fenn e körülmény felmerülése és a későbbi járat jelentős késéssel való érkezése között, aminek az értékelése a kérdést előterjesztő bíróság feladata, figyelembe véve különösen a szóban forgó légi járműnek az érintett üzemeltető légi fuvarozó általi üzemeltetésének módját.

| 5) | A 261/2004 rendelet 8. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy amennyiben az átirányított járat az eredetileg tervezett repülőtértől eltérő, de ugyanazon várost vagy régiót kiszolgáló repülőtéren száll le, az üzemeltető légi fuvarozó köteles önként felajánlani az utasnak az eredetileg tervezett célállomás repülőterére vagy adott esetben az utassal történt megállapodás alapján egy másik közeli célállomásra való átszállítás költségeinek vállalását. |
| --- | --- |

5)

A 261/2004 rendelet 8. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy amennyiben az átirányított járat az eredetileg tervezett repülőtértől eltérő, de ugyanazon várost vagy régiót kiszolgáló repülőtéren száll le, az üzemeltető légi fuvarozó köteles önként felajánlani az utasnak az eredetileg tervezett célállomás repülőterére vagy adott esetben az utassal történt megállapodás alapján egy másik közeli célállomásra való átszállítás költségeinek vállalását.

| 6) | A 261/2004 rendelet 8. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az utasnak az érkezési repülőtérről az eredetileg tervezett repülőtérre vagy az utassal történt megállapodás alapján egy másik közeli célállomásra való átszállítása költségeinek vállalására vonatkozó kötelezettség üzemeltető légi fuvarozó általi megsértése nem biztosít az utas számára átalánykártalanításhoz való jogot e rendelet 7. cikkének (1) bekezdése címén. Ezzel szemben e kötelezettség megsértése biztosítja az említett utas számára az általa kiadott azon összegek megtérítéséhez való jogot, amelyek az adott ügy sajátos körülményeire tekintettel szükségesnek, megfelelőnek és észszerűnek bizonyulnak annak érdekében, hogy pótolják a fuvarozó mulasztását. |
| --- | --- |

6)

A 261/2004 rendelet 8. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az utasnak az érkezési repülőtérről az eredetileg tervezett repülőtérre vagy az utassal történt megállapodás alapján egy másik közeli célállomásra való átszállítása költségeinek vállalására vonatkozó kötelezettség üzemeltető légi fuvarozó általi megsértése nem biztosít az utas számára átalánykártalanításhoz való jogot e rendelet 7. cikkének (1) bekezdése címén. Ezzel szemben e kötelezettség megsértése biztosítja az említett utas számára az általa kiadott azon összegek megtérítéséhez való jogot, amelyek az adott ügy sajátos körülményeire tekintettel szükségesnek, megfelelőnek és észszerűnek bizonyulnak annak érdekében, hogy pótolják a fuvarozó mulasztását.

---

(1)  HL C 77., 2020.3.9.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/7

---

A Bíróság (nagytanács) 2021. április 20-i ítélete (a Prim’Awla tal-Qorti Ċivili – Ġurisdizzjoni Kostituzzjonali [Málta] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Repubblika kontra Il-Prim Ministru

(C-896/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - EUSZ 2. cikk - Uniós értékek - Jogállamiság - EUSZ 49. cikk - Az Unióhoz való csatlakozás - Az uniós értékek védelmi szintje leértékelődésének hiánya - Hatékony bírói jogvédelem - EUSZ 19. cikk - Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke - Hatály - A tagállami bírák függetlensége - Kinevezési eljárás - A miniszterelnök hatásköre - A bírák kinevezéséért felelős bizottság részvétele)

(2021/C 228/08)

Az eljárás nyelve: máltai

A kérdést előterjesztő bíróság

Prim’Awla tal-Qorti Ċivili – Ġurisdizzjoni Kostituzzjonali

Az alapeljárás felei

Felperes: Repubblika

Alperes: Il-Prim Ministru

Az eljárásban részt vesz: WY

Rendelkező rész

| 1) | Az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését úgy kell értelmezni, hogy az alkalmazható olyan ügyben, amelyben a nemzeti bírósághoz a nemzeti jog szerinti olyan keresettel fordulnak, amely arra irányul, hogy e bíróság határozzon az említett bíróság tagállama bíráinak kinevezésére irányuló eljárást szabályozó nemzeti rendelkezések uniós joggal való összeegyeztethetőségéről. E rendelkezés értelmezéséhez az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkét megfelelő módon figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

1)

Az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését úgy kell értelmezni, hogy az alkalmazható olyan ügyben, amelyben a nemzeti bírósághoz a nemzeti jog szerinti olyan keresettel fordulnak, amely arra irányul, hogy e bíróság határozzon az említett bíróság tagállama bíráinak kinevezésére irányuló eljárást szabályozó nemzeti rendelkezések uniós joggal való összeegyeztethetőségéről. E rendelkezés értelmezéséhez az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkét megfelelő módon figyelembe kell venni.

| 2) | Az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétesek az olyan nemzeti rendelkezések, amelyek az érintett tagállam miniszterelnökét döntési jogkörrel ruházzák fel a bírák kinevezésére irányuló eljárásban, előírva ugyanakkor egy olyan független szerv ezen eljárásban való részvételét, amelynek feladata többek között a bírói álláshelyre pályázók értékelése és vélemény adása e miniszterelnöknek. |
| --- | --- |

2)

Az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétesek az olyan nemzeti rendelkezések, amelyek az érintett tagállam miniszterelnökét döntési jogkörrel ruházzák fel a bírák kinevezésére irányuló eljárásban, előírva ugyanakkor egy olyan független szerv ezen eljárásban való részvételét, amelynek feladata többek között a bírói álláshelyre pályázók értékelése és vélemény adása e miniszterelnöknek.

---

(1)  HL C 77., 2020.3.9.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/8

---

A Bíróság (első tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ZM, az Oeltrans Befrachtungsgesellschaft mbH felszámolója kontra E. A. Frerichs

(C-73/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - 1346/2000/EK rendelet - Fizetésképtelenségi eljárás - 4. cikk - A fizetésképtelenségi eljárásra alkalmazandó jog - Az eljárás megindításának helye szerinti tagállam joga - 13. cikk - Az összes hitelező számára hátrányos jogügyletek - Kivétel - Feltételek - Az eljárás megindításának helye szerinti államtól különböző tagállam jogának hatálya alá tartozó jogügylet - E jog alapján meg nem támadható jogügylet - 593/2008/EK rendelet - A szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jog - A 12. cikk (1) bekezdésének b) pontja - A szerződésre alkalmazandó jog hatálya - Az e szerződéssel létrehozott kötelezettségek teljesítése - Az eljárás megindításának helye szerinti államtól különböző tagállam jogának hatálya alá tartozó szerződés teljesítéseként eszközölt kifizetés - Harmadik személy általi teljesítés - E kifizetés visszatérítése iránt fizetésképtelenségi eljárás keretében indított kereset - E kifizetésre alkalmazandó jog)

(2021/C 228/09)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: ZM, az Oeltrans Befrachtungsgesellschaft mbH felszámolója

Alperes: E. A. Frerichs

Rendelkező rész

A fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendelet 13. cikkét és a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról („Róma I”) szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikke (1) bekezdésének b) pontját akként kell értelmezni, hogy a szerződésre az utóbbi rendelet alapján alkalmazandó jog a harmadik személy által valamely szerződő fél szerződéses fizetési kötelezettségének teljesítéseként eszközölt kifizetésre is irányadó, ha e kifizetést fizetésképtelenségi eljárás keretében, az összes hitelező számára hátrányos jogügyletként vitatják.

---

(1)  HL C 191., 2020.6.8

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/8

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2021. április 22-i ítélete (a Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas [Litvánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „Lifosa” UAB kontra Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

(C-75/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Vámunió - Közösségi Vámkódex - 2913/92/EGK rendelet - A 29. cikk (1) bekezdése - A 32. cikk (1) bekezdése e) pontjának i. alpontja - Uniós Vámkódex - 952/2013/EU rendelet - A 70. cikk (1) bekezdése - A 71. cikk (1) bekezdése e) pontjának i. alpontja - A vámérték meghatározása - Ügyleti érték - Kiigazítás - A határra történő szállítást magában foglaló ár)

(2021/C 228/10)

Az eljárás nyelve: litván

A kérdést előterjesztő bíróság

Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas

Az alapeljárás felei

Felperes:„Lifosa” UAB

Alperes: Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Az eljárásban részt vesz: Kauno teritorinė muitinė, „Transchema” UAB

Rendelkező rész

A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet 29. cikkének (1) bekezdését és 32. cikke (1) bekezdése e) pontjának i. alpontját, valamint az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 70. cikkének (1) bekezdését és 71. cikke (1) bekezdése e) pontjának i. alpontját úgy kell értelmezni, hogy a behozott áruk vámértékének meghatározása céljából azok ügyleti értékéhez nem kell hozzáadni a gyártó által az ezen áruk Európai Unió vámterületére való belépésének helyéig való szállításáért ténylegesen viselt költségeket, ha a megállapodás szerinti feltételeknek megfelelően e költségek viselésének kötelezettsége a gyártót terheli, még akkor is, ha az említett költségek meghaladják az importőr által ténylegesen fizetett árat, amennyiben ezen ár megfelel az említett áruk valós értékének, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell vizsgálnia.

---

(1)  HL C 137., 2020.4.27.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/9

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2021. március 3-i végzése (az Audiencia Provincial de Zaragoza [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ibercaja Banco, SA kontra TJ, UK

(C-13/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 99. cikke - Fogyasztóvédelem - 93/13/EGK irányelv - Jelzáloghitel-szerződés - Tisztességtelen feltételek - A kamatlábak változásainak korlátozására vonatkozó kikötés (úgynevezett „küszöbkikötés”) - Módosító szerződés - A szerződés feltételeit megtámadó bírósági kereset indításáról való lemondás - Kötelező jelleg hiánya - 2005/29/EK irányelv - Az eladók vagy szolgáltatók fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai - A 6. cikk (1) bekezdése és a 7. cikk (1) bekezdése)

(2021/C 228/11)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Audiencia Provincial de Zaragoza

Az alapeljárás felei

Fellebbező: Ibercaja Banco, SA

Ellenérdekű felek: TJ, UK

Rendelkező rész

| 1) | A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha egy eladó vagy szolgáltató és egy fogyasztó által kötött szerződés valamely feltétele, amelynek tisztességtelen jellegét bírósági eljárásban megállapíthatják, olyan, ezen eladó vagy szolgáltató és e fogyasztó között létrejött módosító szerződés tárgyát képezze, amelyben a fogyasztó lemond azokról a joghatásokról, amelyekkel e feltétel tisztességtelen jellegének megállapítása járna, amennyiben e lemondás a fogyasztó szabad és tájékozott beleegyezésén alapul, aminek vizsgálata a nemzeti bíróság feladata. Az olyan feltétel viszont, amellyel ugyanezen fogyasztó lemond a jövőbeli jogvitákat illetően az olyan keresetindításról, amely azokon a jogokon alapul, amelyek őt a 93/13 irányelv alapján illetik meg, nem köti e fogyasztót. |
| --- | --- |

1)

A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha egy eladó vagy szolgáltató és egy fogyasztó által kötött szerződés valamely feltétele, amelynek tisztességtelen jellegét bírósági eljárásban megállapíthatják, olyan, ezen eladó vagy szolgáltató és e fogyasztó között létrejött módosító szerződés tárgyát képezze, amelyben a fogyasztó lemond azokról a joghatásokról, amelyekkel e feltétel tisztességtelen jellegének megállapítása járna, amennyiben e lemondás a fogyasztó szabad és tájékozott beleegyezésén alapul, aminek vizsgálata a nemzeti bíróság feladata. Az olyan feltétel viszont, amellyel ugyanezen fogyasztó lemond a jövőbeli jogvitákat illetően az olyan keresetindításról, amely azokon a jogokon alapul, amelyek őt a 93/13 irányelv alapján illetik meg, nem köti e fogyasztót.

| 2) | A 93/13 irányelv 3. cikkét úgy kell értelmezni, hogy egy eladó vagy szolgáltató és egy fogyasztó által kötött jelzáloghitel-szerződés olyan feltétele, amely a köztük létrejött korábbi szerződés valamely esetlegesen tisztességtelen feltételének a módosítására vonatkozik vagy úgy rendelkezik, hogy e fogyasztó lemond minden, ezen eladóval vagy szolgáltatóval szembeni kereset indításáról, olyannak tekinthető, mint amely nem képezte egyedi megtárgyalás tárgyát, amennyiben ugyanezen fogyasztó nem tudta befolyásolni az új feltétel tartalmát, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata. |
| --- | --- |

2)

A 93/13 irányelv 3. cikkét úgy kell értelmezni, hogy egy eladó vagy szolgáltató és egy fogyasztó által kötött jelzáloghitel-szerződés olyan feltétele, amely a köztük létrejött korábbi szerződés valamely esetlegesen tisztességtelen feltételének a módosítására vonatkozik vagy úgy rendelkezik, hogy e fogyasztó lemond minden, ezen eladóval vagy szolgáltatóval szembeni kereset indításáról, olyannak tekinthető, mint amely nem képezte egyedi megtárgyalás tárgyát, amennyiben ugyanezen fogyasztó nem tudta befolyásolni az új feltétel tartalmát, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

| 3) | A 93/13 irányelv 3–5. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezések értelmében az eladóra vagy szolgáltatóra irányadó átláthatósági követelmény azt jelenti, hogy a szerződés olyan módosítása esetén, amely egyrészt egy korábban kötött szerződés valamely esetlegesen tisztességtelen feltételének a módosítására irányul, másrészt úgy rendelkezik, hogy a fogyasztó lemond minden, az eladóval vagy szolgáltatóval szembeni kereset indításáról, e fogyasztót úgy kell tájékoztatni, hogy megértse az ezen módosító szerződés megkötéséből eredő és rá nézve meghatározó jelentőségű összes jogi és gazdasági következményt. |
| --- | --- |

3)

A 93/13 irányelv 3–5. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezések értelmében az eladóra vagy szolgáltatóra irányadó átláthatósági követelmény azt jelenti, hogy a szerződés olyan módosítása esetén, amely egyrészt egy korábban kötött szerződés valamely esetlegesen tisztességtelen feltételének a módosítására irányul, másrészt úgy rendelkezik, hogy a fogyasztó lemond minden, az eladóval vagy szolgáltatóval szembeni kereset indításáról, e fogyasztót úgy kell tájékoztatni, hogy megértse az ezen módosító szerződés megkötéséből eredő és rá nézve meghatározó jelentőségű összes jogi és gazdasági következményt.

| 4) | Az Audiencia Provincial de Zaragoza (zaragozai tartományi bíróság, Spanyolország) által előterjesztett tizedik és tizenharmadik kérdés nyilvánvalóan elfogadhatatlan. |
| --- | --- |

4)

Az Audiencia Provincial de Zaragoza (zaragozai tartományi bíróság, Spanyolország) által előterjesztett tizedik és tizenharmadik kérdés nyilvánvalóan elfogadhatatlan.

---

(1)  HL C 148., 2019.4.29.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/10

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2021. március 3-i végzése (a Juzgado de lo Social no 41 de Madrid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – JL kontra Fondo de Garantía Salarial (Fogasa)

(C-841/19. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke - 2006/54/EK irányelv - A 2. cikk (1) bekezdése és a 4. cikk - A férfi és női munkavállalók egyenlő díjazása - A részmunkaidős foglalkoztatásról szóló keretmegállapodás - 4. szakasz - Részmunkaidőben foglalkoztatott, alapvetően női munkavállalók - Az érintett munkavállalók számára a fizetésképtelen munkáltatóik által meg nem fizetett követelések kielégítését biztosító nemzeti intézmény - E követelések kifizetésének felső határa - A részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók esetében e munkavállalók munkaideje és a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók munkaideje közötti arány alapján csökkentett felső határ összege - Az időarányosság elve)

(2021/C 228/12)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado de lo Social no 41 de Madrid

Az alapeljárás felei

Felperes: JL

Alperes: Fondo de Garantía Salarial (Fogasa)

Rendelkező rész

A férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének (1) bekezdését és 4. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a munkavállalóknak a munkáltatójuk fizetésképtelensége miatt meg nem fizetett munkabéreknek és végkielégítésnek a felelős nemzeti intézmény általi megfizetését illetően meghatározza e kifizetések felső határát a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók tekintetében, és e felső határt a részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók tekintetében az e munkavállalók által teljesített munkaidő és a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók által teljesített munkaidő arányában csökkenti.

---

(1)  HL C 45., 2020.2.10

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/11

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2021. március 3-i végzése (a Pécsi Törvényszék [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – FGSZ Földgázszállító Zrt. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(C-507/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A hozzáadottérték adó (héa) közös rendszere - 2006/112/EK irányelv - 90. cikk - Az adóalap csökkentése - Az ár teljes vagy részleges meg nem fizetése - Véglegesen behajthatatlanná vált követelés - A héaalap utólagos csökkentésére irányuló kérelemre vonatkozó elévülési idő - E határidő kezdő időpontja)

(2021/C 228/13)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Pécsi Törvényszék

Az alapeljárás felei

Felperes: FGSZ Földgázszállító Zrt.

Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Rendelkező rész

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 90. cikkét az adósemlegesség és a tényleges érvényesülés elvével összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy amennyiben valamely tagállam olyan elévülési időt határoz meg, amelynek elteltével a véglegesen behajthatatlanná vált követeléssel rendelkező adóalany már nem érvényesítheti az adóalap csökkentéséhez való jogát, e határidőt nem a fizetési kötelezettség eredetileg előírt esedékességének időpontjától, hanem azon időponttól kell számítani, amikor a követelés véglegesen behajthatatlanná vált.

---

(1)  HL C 28., 2021.1.25

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/11

---

A Bíróság (tizedik tanács) 2021. március 3-i végzése (a Győri Törvényszék [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Koppány 2007 Kft. kontra Vas Megyei Kormányhivatal

(C-523/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke - Szociális biztonság - 1231/2010/EU rendelet - Alkalmazandó jog - A1 igazolás - Az A1 igazolás alkalmazásának a valamely tagállam területén jogszerűen lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárokra való kiterjesztése - Jogszerű lakóhely - Fogalom)

(2021/C 228/14)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Győri Törvényszék

Az alapeljárás felei

Felperes: Koppány 2007 Kft.

Alperes: Vas Megyei Kormányhivatal

Rendelkező rész

A 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet harmadik országok e rendeletek által csupán állampolgárságuk miatt nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről szóló, 2010. november 24-i 1231/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a harmadik országok olyan állampolgárai, akik az adott tagállamban tartózkodási engedéllyel ideiglenesen tartózkodnak és az idegenrendészeti hatóság által záradékolt szálláshely-bejelentő lappal rendelkeznek, továbbá különböző tagállamokban végeznek munkát valamely, ebben a tagállamban székhellyel rendelkező munkáltató javára, amennyiben jogszerű lakóhellyel rendelkeznek és jogszerűen végeznek munkát a tagállamok területén, hivatkozhatnak a 2012. május 22-i 465/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben és a 883/2004 rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt koordinációs szabályokra annak meghatározása érdekében, hogy mely szociális biztonsági jogszabályok hatálya alá tartoznak.

---

(1)  HL C 28., 2021.1.25.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/12

---

A Landgericht Düsseldorf (Németország) által 2020. november 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NT, RV, BS, ER kontra British Airways plc

(C-592/20. sz. ügy)

(2021/C 228/15)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Düsseldorf

Az alapeljárás felei

Felperesek: NT, RV, BS, ER

Alperes: British Airways plc

A Bíróság (kilencedik tanács) 2021. április 22-i végzésével úgy határozott, hogy a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 2. cikkének b) pontját és 7. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a két repülési szakaszból álló egységesen foglalt, átszállást magában foglaló repülőút keretében a végső célállomáson a második repülési szakaszon – amelyet az utas szállítási szerződése szerintitől eltérő légi fuvarozónak kellett volna teljesítenie – közlekedő járat törlése következtében háromórás vagy hosszabb késéssel rendelkező utas, e rendelet 7. cikkének (1) bekezdése értelmében ezen első légi fuvarozóval szemben kártalanítás iránti keresetet indíthat, és kérheti tőle az ebben a rendelkezésben előírt kártalanítást, amely megállapítására az átszállást magában foglaló repülőút első repülési szakaszának indulási helye és a második repülési szakasz érkezési állomása közötti össztávolság alapján kerül sor.

---

(1)  HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/12

---

A Törvényszék (második tanács) T-48/19. sz., smart things solutions kontra EUIPO – Samsung Electronics (smart:)things) ügyben 2020. október 15-én hozott ítélete ellen a smart things solutions GmbH által 2020. december 16-án benyújtott fellebbezés

(C-681/20. P. sz. ügy)

(2021/C 228/16)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: smart things solutions GmbH (képviselő: R. Dissmann Rechtsanwalt)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Samsung Electronics GmbH

A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. március 24-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy a smart things solutions GmbH maga viseli saját költségeit.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/13

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-664/19. sz., Allergan Holdings France kontra EUIPO – Dermavita (JUVEDERM ULTRA) ügyben 2020. november 18-án hozott ítélete ellen az Allergan Holdings France által 2021. január 26-án benyújtott fellebbezés

(C-41/21. P. sz. ügy)

(2021/C 228/17)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Allergan Holdings France (képviselők: T. de Haan avocet és J. Day Solicitor)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), Dermavita Co. Ltd

A Bíróság (a fellebbezés megengedhetőségéről határozó tanács) 2021. április 29-i végzésében úgy határozott, hogy a fellebbezés nem megengedhető, és hogy az Allergan Holdings France maga viseli saját költségeit.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/13

---

A Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Spanyolország) által 2021. január 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Prestige and Limousine, S. L. kontra Área Metropolitana de Barcelona

(C-50/21. sz. ügy)

(2021/C 228/18)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Superior de Justicia de Cataluña

Az alapeljárás felei

Felperes: Prestige and Limousine, S. L.

Alperes: Área Metropolitana de Barcelona

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétesek-e az EUMSZ 49. cikkel és az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésével az olyan – törvényi és rendeleti – nemzeti rendelkezések, amelyek a VTC (1)-engedélyek számát mindenfajta alapos indok nélkül legfeljebb harminc taxiengedélyenként egyre korlátozzák? |
| --- | --- |

1)

Ellentétesek-e az EUMSZ 49. cikkel és az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésével az olyan – törvényi és rendeleti – nemzeti rendelkezések, amelyek a VTC (1)-engedélyek számát mindenfajta alapos indok nélkül legfeljebb harminc taxiengedélyenként egyre korlátozzák?

| 2) | Ellentétes-e az EUMSZ 49. cikkel és az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésével az olyan nemzeti szabályozás, amely a városi szolgáltatások nyújtására szánt VTC-járművek tekintetében mindenfajta alapos indok nélkül egy második engedélyt, valamint további feltételeket ír elő? |
| --- | --- |

2)

Ellentétes-e az EUMSZ 49. cikkel és az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésével az olyan nemzeti szabályozás, amely a városi szolgáltatások nyújtására szánt VTC-járművek tekintetében mindenfajta alapos indok nélkül egy második engedélyt, valamint további feltételeket ír elő?

---

(1)  Vehículo de turismo con conductor [vezetővel bérbeadott gépjármű].

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/14

---

A Krajowa Izba Odwoławcza (Lengyelország) által 2021. január 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Konsorcjum: ANTEA POLSKA S. A., „Pectore-Eco” sp. z o.o., Instytut Ochrony Środowiska – Państwowy Instytut Badawczy kontra Państwowe Gospodarstwo Wodne Wody Polskie

(C-54/21. sz. ügy)

(2021/C 228/19)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Krajowa Izba Odwoławcza

Az alapeljárás felei

Felperesek: Konsorcjum: ANTEA POLSKA S. A., „Pectore-Eco” sp. z o.o., Instytut Ochrony Środowiska – Państwowy Instytut Badawczy

Alperes: Państwowe Gospodarstwo Wodne Wody Polskie

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódnak a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: 2014/24/EU irányelv) 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elve, valamint az átláthatóság elve lehetővé teszi-e a 2014/24/EU irányelv 21. cikke (1) bekezdésének és a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával és felfedésével szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (a továbbiakban: (2016/943 irányelv) 2. cikke 1. pontjának, különösen az e rendelkezésekben foglalt, „– mint egységes egész vagy mint elemeinek egy adott pontos konfigurációban összeállított összessége – általánosan nem ismert, illetve nem könnyen hozzáférhető” és „titkossága folytán kereskedelmi értékkel bír” meghatározások, valamint „az ajánlatkérő szerv nem hozhat nyilvánosságra [...] a gazdasági szereplők által [...] bizalmasnak minősített[...] [adatokat]” előírás olyan értelmezését, amelynek következtében a gazdasági szereplő üzleti titokként bármely információt visszatarthat azon az alapon, hogy ezt az információt nem akarja felfedni a versenytárs gazdasági szereplők előtt? |
| --- | --- |

1)

A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódnak a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: 2014/24/EU irányelv) 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elve, valamint az átláthatóság elve lehetővé teszi-e a 2014/24/EU irányelv 21. cikke (1) bekezdésének és a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával és felfedésével szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (a továbbiakban: (2016/943 irányelv) 2. cikke 1. pontjának, különösen az e rendelkezésekben foglalt, „– mint egységes egész vagy mint elemeinek egy adott pontos konfigurációban összeállított összessége – általánosan nem ismert, illetve nem könnyen hozzáférhető” és „titkossága folytán kereskedelmi értékkel bír” meghatározások, valamint „az ajánlatkérő szerv nem hozhat nyilvánosságra [...] a gazdasági szereplők által [...] bizalmasnak minősített[...] [adatokat]” előírás olyan értelmezését, amelynek következtében a gazdasági szereplő üzleti titokként bármely információt visszatarthat azon az alapon, hogy ezt az információt nem akarja felfedni a versenytárs gazdasági szereplők előtt?

| 2) | A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódnak a 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elve, valamint az átláthatóság elve lehetővé teszi-e a 2014/24/EU irányelv 21. cikke (1) bekezdésének és a 2016/943 irányelv 2. cikke 1. pontjának olyan értelmezését, amelynek következtében az ajánlattevő gazdasági szereplők a 2014/24/EU irányelv 59. és 60. cikkében, valamint XII. mellékletében foglalt dokumentumokat részben vagy egészben üzleti titokként visszatarthatják, különösen a megszerzett tapasztalatok, referenciák, a szerződés teljesítésére javasolt személyek jegyzéke, szakmai képzettsége és neve, valamint azon szervezetek kapacitása tekintetében, amelyeknek a kapacitására támaszkodnak, valamint az alvállalkozók kapacitása tekintetében, ha e dokumentumokat az eljárásban való részvétel feltételei teljesítésének igazolása céljából, vagy az ajánlatok értékelési szempontjai szerinti értékelés vagy annak megállapítása érdekében írják elő, hogy az ajánlat megfelel-e az ajánlatkérő szerv eljárás dokumentációjában (eljárást megindító hirdetményben, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban) foglalt egyéb követelményeinek? |
| --- | --- |

2)

A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódnak a 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elve, valamint az átláthatóság elve lehetővé teszi-e a 2014/24/EU irányelv 21. cikke (1) bekezdésének és a 2016/943 irányelv 2. cikke 1. pontjának olyan értelmezését, amelynek következtében az ajánlattevő gazdasági szereplők a 2014/24/EU irányelv 59. és 60. cikkében, valamint XII. mellékletében foglalt dokumentumokat részben vagy egészben üzleti titokként visszatarthatják, különösen a megszerzett tapasztalatok, referenciák, a szerződés teljesítésére javasolt személyek jegyzéke, szakmai képzettsége és neve, valamint azon szervezetek kapacitása tekintetében, amelyeknek a kapacitására támaszkodnak, valamint az alvállalkozók kapacitása tekintetében, ha e dokumentumokat az eljárásban való részvétel feltételei teljesítésének igazolása céljából, vagy az ajánlatok értékelési szempontjai szerinti értékelés vagy annak megállapítása érdekében írják elő, hogy az ajánlat megfelel-e az ajánlatkérő szerv eljárás dokumentációjában (eljárást megindító hirdetményben, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban) foglalt egyéb követelményeinek?

| 3) | A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódnak a 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elve és az átláthatóság elve – a 2014/24/EU irányelv 58. cikkének (1) bekezdésével, 63. cikkének (1) bekezdésével és 67. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezve – lehetővé teszi-e azt, hogy az ajánlatkérő szerv egyszerre fogadja el a gazdasági szereplő azon nyilatkozatát, miszerint rendelkezik az ajánlatkérő szerv által megkövetelt és bejelentett önálló humán forrásokkal, szervezetekkel, amelyekre támaszkodni kíván, illetve alvállalkozókkal, amit az előírásoknak megfelelően az ajánlatkérő szerv számára bizonyítania kell, és azt a nyilatkozatot, miszerint az e személyekre vagy szervezetekre vonatkozó adatoknak (neveknek, cégneveknek, tapasztalatnak és képesítésnek) a versenytárs gazdasági szereplőkkel való puszta közlése azt eredményezi, hogy e személyeket, illetve szervezeteket e gazdasági szereplők „átcsábítják”, ami miatt szükséges ezen információk üzleti titoknak való minősítése? Következésképpen a gazdasági szereplő és e személyek, illetve szervezetek között fennálló ilyen nem tartós kapcsolat tekinthető-e ezen erőforrással való rendelkezés igazolásának, és különösen az ajánlatok értékelési szempontjai alapján megítélhetők-e többletpontok e gazdasági szereplő részére? |
| --- | --- |

3)

A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódnak a 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elve és az átláthatóság elve – a 2014/24/EU irányelv 58. cikkének (1) bekezdésével, 63. cikkének (1) bekezdésével és 67. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezve – lehetővé teszi-e azt, hogy az ajánlatkérő szerv egyszerre fogadja el a gazdasági szereplő azon nyilatkozatát, miszerint rendelkezik az ajánlatkérő szerv által megkövetelt és bejelentett önálló humán forrásokkal, szervezetekkel, amelyekre támaszkodni kíván, illetve alvállalkozókkal, amit az előírásoknak megfelelően az ajánlatkérő szerv számára bizonyítania kell, és azt a nyilatkozatot, miszerint az e személyekre vagy szervezetekre vonatkozó adatoknak (neveknek, cégneveknek, tapasztalatnak és képesítésnek) a versenytárs gazdasági szereplőkkel való puszta közlése azt eredményezi, hogy e személyeket, illetve szervezeteket e gazdasági szereplők „átcsábítják”, ami miatt szükséges ezen információk üzleti titoknak való minősítése? Következésképpen a gazdasági szereplő és e személyek, illetve szervezetek között fennálló ilyen nem tartós kapcsolat tekinthető-e ezen erőforrással való rendelkezés igazolásának, és különösen az ajánlatok értékelési szempontjai alapján megítélhetők-e többletpontok e gazdasági szereplő részére?

| 4) | A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódnak a 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elve, valamint az átláthatóság elve lehetővé teszi-e a 2014/24/EU irányelv 21. cikke (1) bekezdésének és a 2016/943 irányelv 2. cikke 1. pontjának olyan értelmezését, amelynek következtében az ajánlattevő gazdasági szereplők üzleti titokként visszatartanak olyan dokumentumokat, amelyek az ajánlatok ajánlatkérő által kiadott, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban (így a szerződés tárgyának leírásában) foglalt követelményeinek való megfelelésének vizsgálatához vagy ajánlatok értékelési szempontjai keretében történő értékeléséhez szükségesek, különösen ha e dokumentumok az ajánlatkérő szerv ajánlattételhez szükséges dokumentációban, jogszabályokban vagy nyilvánosság vagy az érdekeltek számára hozzáférhető más dokumentumokból foglalt követelményeinek teljesítésére vonatkoznak, különösen ha ezen értékelésre nem objektíve összehasonlítható minták, valamint mérhető és matematikai, illetve fizikai alapon összehasonlítható mutatók, hanem az ajánlatkérő szerv egyéni értékelése alapján kerül sor? Következésképpen, értelmezhető-e a 2014/24/EU irányelv 21. cikkének (1) bekezdése és a 2016/943 irányelv 2. cikkének 1. pontja úgy, hogy adott gazdasági szereplő üzleti titkának tekinthető az ajánlat keretében általa benyújtott, arra vonatkozó nyilatkozat, hogy adott szerződés tárgyát az ajánlatkérő szerv által az ajánlattételhez szükséges dokumentációban foglalt azon utasításainak megfelelően hajtja végre, amelyeket az ajánlatkérő szerv e követelményeknek való megfelelés tekintetében ellenőriz és értékel, még akkor is, ha az ajánlatkérő szerv által előírt hatás (a szerződés tárgya) elérését célzó módszerek kiválasztása a gazdasági szereplő feladata? |
| --- | --- |

4)

A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódnak a 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elve, valamint az átláthatóság elve lehetővé teszi-e a 2014/24/EU irányelv 21. cikke (1) bekezdésének és a 2016/943 irányelv 2. cikke 1. pontjának olyan értelmezését, amelynek következtében az ajánlattevő gazdasági szereplők üzleti titokként visszatartanak olyan dokumentumokat, amelyek az ajánlatok ajánlatkérő által kiadott, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban (így a szerződés tárgyának leírásában) foglalt követelményeinek való megfelelésének vizsgálatához vagy ajánlatok értékelési szempontjai keretében történő értékeléséhez szükségesek, különösen ha e dokumentumok az ajánlatkérő szerv ajánlattételhez szükséges dokumentációban, jogszabályokban vagy nyilvánosság vagy az érdekeltek számára hozzáférhető más dokumentumokból foglalt követelményeinek teljesítésére vonatkoznak, különösen ha ezen értékelésre nem objektíve összehasonlítható minták, valamint mérhető és matematikai, illetve fizikai alapon összehasonlítható mutatók, hanem az ajánlatkérő szerv egyéni értékelése alapján kerül sor? Következésképpen, értelmezhető-e a 2014/24/EU irányelv 21. cikkének (1) bekezdése és a 2016/943 irányelv 2. cikkének 1. pontja úgy, hogy adott gazdasági szereplő üzleti titkának tekinthető az ajánlat keretében általa benyújtott, arra vonatkozó nyilatkozat, hogy adott szerződés tárgyát az ajánlatkérő szerv által az ajánlattételhez szükséges dokumentációban foglalt azon utasításainak megfelelően hajtja végre, amelyeket az ajánlatkérő szerv e követelményeknek való megfelelés tekintetében ellenőriz és értékel, még akkor is, ha az ajánlatkérő szerv által előírt hatás (a szerződés tárgya) elérését célzó módszerek kiválasztása a gazdasági szereplő feladata?

| 5) | A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódnak a 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elve, valamint az átláthatóság elve – a 2014/24/EU irányelv 67. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezve, amely előírja, hogy az odaítélési szempontok megválasztása nem eredményezheti azt, hogy az ajánlatkérő szerv korlátlan választási szabadsággal rendelkezzen, az említett szempontoknak biztosítaniuk kell a tényleges verseny lehetőségét, és azok lehetővé teszik az ajánlattevők által benyújtott információk tényleges ellenőrzését annak megállapítása érdekében, hogy az ajánlat mennyiben felel meg az odaítélési szempontoknak – lehetővé teszi-e az ajánlatkérő szerv számára az ajánlatok egy bizonyos értékelési szempontjának – nevezetesen az ajánlatkérő szerv egyéni értékelése alapján történő értékelés szempontjának – megállapítását, noha már ezen szempont megállapításának időpontjában nyilvánvaló, hogy a gazdasági szereplő ajánlatának e szempontot érintő részét üzleti titokká fogja nyilvánítani, amit az ajánlatkérő szerv nem fog kifogásolni, emiatt pedig a gazdasági szereplő versenytársai számára, mivel nem tudják a versenytársak ajánlatait ellenőrizni és saját ajánlatukkal összehasonlítani, úgy fog tűnni, hogy az ajánlatkérő szerv az ajánlatokat teljes mértékben önkényesen vizsgálja és értékeli? |
| --- | --- |

5)

A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódnak a 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elve, valamint az átláthatóság elve – a 2014/24/EU irányelv 67. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezve, amely előírja, hogy az odaítélési szempontok megválasztása nem eredményezheti azt, hogy az ajánlatkérő szerv korlátlan választási szabadsággal rendelkezzen, az említett szempontoknak biztosítaniuk kell a tényleges verseny lehetőségét, és azok lehetővé teszik az ajánlattevők által benyújtott információk tényleges ellenőrzését annak megállapítása érdekében, hogy az ajánlat mennyiben felel meg az odaítélési szempontoknak – lehetővé teszi-e az ajánlatkérő szerv számára az ajánlatok egy bizonyos értékelési szempontjának – nevezetesen az ajánlatkérő szerv egyéni értékelése alapján történő értékelés szempontjának – megállapítását, noha már ezen szempont megállapításának időpontjában nyilvánvaló, hogy a gazdasági szereplő ajánlatának e szempontot érintő részét üzleti titokká fogja nyilvánítani, amit az ajánlatkérő szerv nem fog kifogásolni, emiatt pedig a gazdasági szereplő versenytársai számára, mivel nem tudják a versenytársak ajánlatait ellenőrizni és saját ajánlatukkal összehasonlítani, úgy fog tűnni, hogy az ajánlatkérő szerv az ajánlatokat teljes mértékben önkényesen vizsgálja és értékeli?

| 6) | A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódnak a 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elve, valamint az átláthatóság elve – a 2014/24/EU irányelv 67. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezve, amely előírja, hogy az odaítélési szempontok megválasztása nem eredményezheti azt, hogy az ajánlatkérő szerv korlátlan választási szabadsággal rendelkezzen, az említett szempontoknak biztosítaniuk kell a tényleges verseny lehetőségét, és azok lehetővé teszik az ajánlattevők által benyújtott információk tényleges ellenőrzését annak megállapítása érdekében, hogy az ajánlat mennyiben felel meg az odaítélési szempontoknak – értelmezhető-e úgy, hogy lehetővé teszi az ajánlatkérő számára az ajánlatok olyan értékelési szempontjának megállapítását, mint a jelen eljárásban a „megvalósítási koncepció” és a „szerződés teljesítési módjának leírása”? |
| --- | --- |

6)

A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódnak a 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elve, valamint az átláthatóság elve – a 2014/24/EU irányelv 67. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezve, amely előírja, hogy az odaítélési szempontok megválasztása nem eredményezheti azt, hogy az ajánlatkérő szerv korlátlan választási szabadsággal rendelkezzen, az említett szempontoknak biztosítaniuk kell a tényleges verseny lehetőségét, és azok lehetővé teszik az ajánlattevők által benyújtott információk tényleges ellenőrzését annak megállapítása érdekében, hogy az ajánlat mennyiben felel meg az odaítélési szempontoknak – értelmezhető-e úgy, hogy lehetővé teszi az ajánlatkérő számára az ajánlatok olyan értékelési szempontjának megállapítását, mint a jelen eljárásban a „megvalósítási koncepció” és a „szerződés teljesítési módjának leírása”?

| 7) | Úgy kell-e értelmezni a 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelvnek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. december 11-i 2007/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (a továbbiakban: jogorvoslati irányelv) 1. cikkének (1) és (3) bekezdését, amely előírja a tagállamoknak, hogy biztosítsák a gazdasági szereplők számára, hogy az ajánlatkérő által hozott döntésekkel szemben jogorvoslat hatékonyan legyen igénybe vehető, valamint azt, hogy azon személyeknek álljon jogorvoslati eljárás a rendelkezésére, akiknek érdekükben áll vagy állt egy adott szerződés elnyerése, és akiknek az állítólagos jogsértés érdeksérelmet okozott vagy ennek kockázata fennáll, hogy a döntéshozó hatóság azon megállapítása, miszerint a gazdasági szereplők által az adott eljárásban visszatartott dokumentumok nem minősülnek üzleti titoknak, aminek következtében az ajánlatkérő e dokumentumok hozzáférhetővé tételét és versenytárs gazdasági szereplőkkel való közlését rendeli el, – amennyiben e következmény nem ered közvetlenül a jogszabályi rendelkezésekből – a döntéshozó hatóság számára azt eredményezi, hogy köteles olyan határozatot hozni, amely e gazdasági szereplő számára azon dokumentumok tartalmával kapcsolatban, amelyet korábban nem ismert, és ami miatt nem tudta a jogorvoslatot eredményesen igénybe venni, a jogorvoslat ismételt benyújtását teszi lehetővé, olyan cselekménnyel szemben, amely tekintetében fellebbezésre az annak benyújtására nyitva álló határidő lejárta miatt – például olyan ajánlatok vizsgálatának és értékelésének érvénytelenítése révén, amelyeket az üzleti titokként visszatartott dokumentumok érintenek – nem lenne lehetőség? |
| --- | --- |

7)

Úgy kell-e értelmezni a 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelvnek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. december 11-i 2007/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (a továbbiakban: jogorvoslati irányelv) 1. cikkének (1) és (3) bekezdését, amely előírja a tagállamoknak, hogy biztosítsák a gazdasági szereplők számára, hogy az ajánlatkérő által hozott döntésekkel szemben jogorvoslat hatékonyan legyen igénybe vehető, valamint azt, hogy azon személyeknek álljon jogorvoslati eljárás a rendelkezésére, akiknek érdekükben áll vagy állt egy adott szerződés elnyerése, és akiknek az állítólagos jogsértés érdeksérelmet okozott vagy ennek kockázata fennáll, hogy a döntéshozó hatóság azon megállapítása, miszerint a gazdasági szereplők által az adott eljárásban visszatartott dokumentumok nem minősülnek üzleti titoknak, aminek következtében az ajánlatkérő e dokumentumok hozzáférhetővé tételét és versenytárs gazdasági szereplőkkel való közlését rendeli el, – amennyiben e következmény nem ered közvetlenül a jogszabályi rendelkezésekből – a döntéshozó hatóság számára azt eredményezi, hogy köteles olyan határozatot hozni, amely e gazdasági szereplő számára azon dokumentumok tartalmával kapcsolatban, amelyet korábban nem ismert, és ami miatt nem tudta a jogorvoslatot eredményesen igénybe venni, a jogorvoslat ismételt benyújtását teszi lehetővé, olyan cselekménnyel szemben, amely tekintetében fellebbezésre az annak benyújtására nyitva álló határidő lejárta miatt – például olyan ajánlatok vizsgálatának és értékelésének érvénytelenítése révén, amelyeket az üzleti titokként visszatartott dokumentumok érintenek – nem lenne lehetőség?

---

(1)  HL 2014. L 94., 65. o.

(2)  HL 2016. L 157., 1. o.

(3)  HL 2007. L 335., 31. o.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/16

---

A Törvényszék (hetedik tanács) T-367/19. sz., Camerin kontra Bizottság ügyben 2020. november 24-én hozott végzése ellen Laure Camerin által 2021. február 2-án benyújtott fellebbezés

(C-63/21. sz. ügy)

(2021/C 228/20)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Laure Camerin (képviselő: M. Casado García-Hirschfeld ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. november 24-i, T-367/19. sz. ügyben hozott végzését; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. november 24-i, T-367/19. sz. ügyben hozott végzését;

| — | a Bíróság a Bizottságot kötelezze az összes költség viselésére, ideértve a Törvényszék előtti eljárásban felmerült költségeket. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a Bizottságot kötelezze az összes költség viselésére, ideértve a Törvényszék előtti eljárásban felmerült költségeket.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbezés a megtámadott végzés azon részének megsemmisítésére irányul, amelyben a Törvényszék megállapította, hogy elfogadhatatlan, így nem szükséges határozni azon keresetről, amely a PMO 2019. április 17-i határozatának részleges megsemmisítésére, valamint azon nem vagyoni kár megtérítésére irányult, amely őt amiatt érte, hogy a PMO által elkövetett szabálytalanságok nem tették lehetővé számára, hogy méltóságteljes életet éljen.

Fellebbezésében a fellebbező többek között a megtámadott végzés 50–52. és 54., 57–62. és 67., valamint 73–74. pontját vitatja.

Fellebbezése alátámasztására a fellebbező egyetlen jogalapot hoz fel, amely a tények elferdítésére és nyilvánvaló értékelési hiba elkövetésére vonatkozik, amelyek téves jogi indokoláshoz vezettek.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/16

---

A Törvényszék (első tanács) T-247/19. sz., Thunus és társai kontra EBB ügyben 2020. december 2-án hozott ítélete ellen Vincent Thunus, Jaime Barragán, Marc D’hooge, Alexandra Felten, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudt által 2021. február 12-én benyújtott fellebbezés

(C-90/21. P. sz. ügy)

(2021/C 228/21)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbezők: Vincent Thunus, Jaime Barragán, Marc D’hooge, Alexandra Felten, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudt (képviselő: L. Levi ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Beruházási Bank

A fellebbezők kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. december 2-i T-247/19. sz. ítéletét; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. december 2-i T-247/19. sz. ítéletét;

| — | Következésképpen a Bíróság ítélje meg a felperesek részére az elsőfokú eljárásban előadott kérelmeik szerinti juttatásokat, ebből kifolyólag:






  — | Semmisítse meg a felperesek 2018. február havi illetményelszámolásában szereplő határozatot, amely az alapilletmény éves kiigazítását a 2018. évre 0,7 %-ban határozta meg, és ebből kifolyólag semmisítse meg a későbbi illetményelszámolásokban szereplő hasonló határozatokat; |
| --- | --- | --- |

—

Következésképpen a Bíróság ítélje meg a felperesek részére az elsőfokú eljárásban előadott kérelmeik szerinti juttatásokat, ebből kifolyólag:

—

Semmisítse meg a felperesek 2018. február havi illetményelszámolásában szereplő határozatot, amely az alapilletmény éves kiigazítását a 2018. évre 0,7 %-ban határozta meg, és ebből kifolyólag semmisítse meg a későbbi illetményelszámolásokban szereplő hasonló határozatokat;

| — | Kötelezze az alperest vagyoni kártérítés címén a következők megfizetésére: (i) a 2018-ra vonatkozó éves kiigazítás alkalmazásának megfelelő illetménykülönbözet, vagyis a 2018. január 1-jétől2018. december 31-ig terjedő időszak vonatkozásában 1,4 %-os emelés; (ii) a 2018. januárjától kezdődően fizetendő illetmények összegére gyakorolt, abból eredő következményeknek megfelelő illetménykülönbözet, hogy a 2018. év vonatkozásában a 0,7 %-os éves kiigazítást alkalmazzák, (iii) az esedékes illetménykülönbözetek után az esedékes összegek teljes megfizetéséig járó késedelmi kamat, amelynek mértékét az Európai Központi Bank által a fő refinanszírozási műveletekre megállapított, az érintett időszakban irányadó, három százalékponttal növelt kamatláb alapján kell számítani; |
| --- | --- |

—

Kötelezze az alperest vagyoni kártérítés címén a következők megfizetésére: (i) a 2018-ra vonatkozó éves kiigazítás alkalmazásának megfelelő illetménykülönbözet, vagyis a 2018. január 1-jétől2018. december 31-ig terjedő időszak vonatkozásában 1,4 %-os emelés; (ii) a 2018. januárjától kezdődően fizetendő illetmények összegére gyakorolt, abból eredő következményeknek megfelelő illetménykülönbözet, hogy a 2018. év vonatkozásában a 0,7 %-os éves kiigazítást alkalmazzák, (iii) az esedékes illetménykülönbözetek után az esedékes összegek teljes megfizetéséig járó késedelmi kamat, amelynek mértékét az Európai Központi Bank által a fő refinanszírozási műveletekre megállapított, az érintett időszakban irányadó, három százalékponttal növelt kamatláb alapján kell számítani;

| — | A Bíróság az alperest kötelezze az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

A Bíróság az alperest kötelezze az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1) | A testülettel való konzultációhoz való jog megsértése – Az ügy iratainak elferdítése |
| --- | --- |

1)

A testülettel való konzultációhoz való jog megsértése – Az ügy iratainak elferdítése

| 2) | Az indokolási kötelezettség megsértése – Az ügy iratainak elferdítése – Az indokolási kötelezettségének a bíró általi megsértése |
| --- | --- |

2)

Az indokolási kötelezettség megsértése – Az ügy iratainak elferdítése – Az indokolási kötelezettségének a bíró általi megsértése

| 3) | A gondossági kötelezettség és az arányosság elvének megsértése |
| --- | --- |

3)

A gondossági kötelezettség és az arányosság elvének megsértése

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/17

---

A Törvényszék (első tanács) T-318/19. sz., Thunus és társai kontra EBB ügyben 2020. december 2-án hozott ítélete ellen Vincent Thunus, Jaime Barragán, Marc D’hooge, Alexandra Felten, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudt által 2021. február 12-én benyújtott fellebbezés

(C-91/21. P. sz. ügy)

(2021/C 228/22)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbezők: Vincent Thunus, Jaime Barragán, Marc D’hooge, Alexandra Felten, Christophe Nègre, Patrick Vanhoudt (képviselő: L. Levi ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Európai Beruházási Bank

A fellebbezők kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. december 2-i T-318/19. sz. ítéletét; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2020. december 2-i T-318/19. sz. ítéletét;

| — | Következésképpen a Bíróság ítélje meg a felperesek részére az elsőfokú eljárásban előadott kérelmeik szerinti juttatásokat, ebből kifolyólag:






  — | Nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak, beleértve az abban szereplő jogellenességi kifogást is; |
| --- | --- | --- |

—

Következésképpen a Bíróság ítélje meg a felperesek részére az elsőfokú eljárásban előadott kérelmeik szerinti juttatásokat, ebből kifolyólag:

—

Nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak, beleértve az abban szereplő jogellenességi kifogást is;

| — | Következésképpen: |
| --- | --- |

—

Következésképpen:

| — | Semmisítse meg a felperesek 2019. február havi illetményelszámolásában szereplő határozatot, amely az alapilletmény éves kiigazítását a 2019. évre 0,8 %-ban határozta meg, és ebből kifolyólag semmisítse meg a későbbi illetményelszámolásokban szereplő hasonló határozatokat |
| --- | --- |

—

Semmisítse meg a felperesek 2019. február havi illetményelszámolásában szereplő határozatot, amely az alapilletmény éves kiigazítását a 2019. évre 0,8 %-ban határozta meg, és ebből kifolyólag semmisítse meg a későbbi illetményelszámolásokban szereplő hasonló határozatokat

| — | Ebből kifolyólag kötelezze az alperest vagyoni kártérítés címén a következők megfizetésére: (i) a 2019-re vonatkozó éves kiigazítás alkalmazásának megfelelő illetménykülönbözet, vagyis a 2019. január 1-jétől2019. december 31-ig terjedő időszak vonatkozásában 1,2 %-os emelés; (ii) a 2018. januárjától kezdődően fizetendő illetmények összegére gyakorolt, abból eredő következményeknek megfelelő illetménykülönbözet, hogy a 2019. év vonatkozásában a 0,8 %-os éves kiigazítást alkalmazzák, (iii) az esedékes illetménykülönbözetek után az esedékes összegek teljes megfizetéséig járó késedelmi kamat, amelynek mértékét az Európai Központi Bank által a fő refinanszírozási műveletekre megállapított, az érintett időszakban irányadó, három százalékponttal növelt kamatláb alapján kell számítani; |
| --- | --- |

—

Ebből kifolyólag kötelezze az alperest vagyoni kártérítés címén a következők megfizetésére: (i) a 2019-re vonatkozó éves kiigazítás alkalmazásának megfelelő illetménykülönbözet, vagyis a 2019. január 1-jétől2019. december 31-ig terjedő időszak vonatkozásában 1,2 %-os emelés; (ii) a 2018. januárjától kezdődően fizetendő illetmények összegére gyakorolt, abból eredő következményeknek megfelelő illetménykülönbözet, hogy a 2019. év vonatkozásában a 0,8 %-os éves kiigazítást alkalmazzák, (iii) az esedékes illetménykülönbözetek után az esedékes összegek teljes megfizetéséig járó késedelmi kamat, amelynek mértékét az Európai Központi Bank által a fő refinanszírozási műveletekre megállapított, az érintett időszakban irányadó, három százalékponttal növelt kamatláb alapján kell számítani;

| — | A Bíróság az alperest kötelezze az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

A Bíróság az alperest kötelezze az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1) | Az aktus kibocsátójára vonatkozó hatásköri szabályok megsértése – A belső szabályzat 18. cikkének megsértése – Az ügy iratainak elferdítése – Az indokolási kötelezettségének a bíró általi megsértése |
| --- | --- |

1)

Az aktus kibocsátójára vonatkozó hatásköri szabályok megsértése – A belső szabályzat 18. cikkének megsértése – Az ügy iratainak elferdítése – Az indokolási kötelezettségének a bíró általi megsértése

| 2) | A testülettel való konzultációhoz való jog megsértése – Az ügy iratainak elferdítése |
| --- | --- |

2)

A testülettel való konzultációhoz való jog megsértése – Az ügy iratainak elferdítése

| 3) | Az indokolási kötelezettség megsértése – Az ügy iratainak elferdítése – Az indokolási kötelezettségének a bíró általi megsértése |
| --- | --- |

3)

Az indokolási kötelezettség megsértése – Az ügy iratainak elferdítése – Az indokolási kötelezettségének a bíró általi megsértése

| 4) | A gondossági kötelezettség és az arányosság elvének megsértése |
| --- | --- |

4)

A gondossági kötelezettség és az arányosság elvének megsértése

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/18

---

Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2021. február 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – BT kontra Laudamotion GmbH

(C-111/21. sz. ügy)

(2021/C 228/23)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberster Gerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes és felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: BT

Alperes és a felülvizsgálati eljárásban ellenérdekű fél: Laudamotion GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló, 1999. május 28-án Montrealban kötött, az Európai Közösség által 1999. december 9-én aláírt, és annak nevében a 2001. április 5-i 2001/539/EK tanácsi határozattal (1) jóváhagyott egyezmény 17. cikke (1) bekezdésének értelmében vett „testi sérülésnek” minősül-e az utas által valamely baleset következtében elszenvedett, a betegség szintjét elérő pszichés sérülés? |
| --- | --- |

1)

A nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló, 1999. május 28-án Montrealban kötött, az Európai Közösség által 1999. december 9-én aláírt, és annak nevében a 2001. április 5-i 2001/539/EK tanácsi határozattal (1) jóváhagyott egyezmény 17. cikke (1) bekezdésének értelmében vett „testi sérülésnek” minősül-e az utas által valamely baleset következtében elszenvedett, a betegség szintjét elérő pszichés sérülés?

| 2) | Az 1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén:
  Ellentétes-e a hivatkozott egyezmény 29. cikkével az alkalmazandó nemzeti jog alapján fennálló kártérítési igény? |
| --- | --- |

2)

Az 1. kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

Ellentétes-e a hivatkozott egyezmény 29. cikkével az alkalmazandó nemzeti jog alapján fennálló kártérítési igény?

---

(1)  A nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezménynek (Montreali Egyezmény) az Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló, 2001. április 5-i 2001/539/EK tanácsi határozat (HL 2001. L 194., 38. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 5. kötet, 491. o.).

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/19

---

A Curtea de Apel Bucureşti (Románia) által 2021. március 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Sector 1 a Finanţelor Publice kontra VB, Direcţia Generalā Regionalā a Finanţelor Publice Bucureşti – Serviciul Soluţionare Contestaţii 1

(C-146/21. sz. ügy)

(2021/C 228/24)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Bucureşti

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálatot kérelmező fél: Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti – Administraţia Sector 1 a Finanţelor Publice

Ellenérdekű felek: VB, Direcţia Generalā Regionalā a Finanţelor Publice Bucureşti – Serviciul Soluţionare Contestaţii 1

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Az alapeljárásban szereplőhöz hasonló körülmények között ellentétes-e a 2006/112/EK irányelvvel (1) és a semlegesség elvével az olyan nemzeti szabályozás vagy adózási gyakorlat, amelynek értelmében a – lábon álló fa értékesítése esetére kötelezően előírt – fordított adózási mechanizmus (egyszerűsítési intézkedések) nem alkalmazható arra az adóellenőrzés alá vont adóalanyra, akit ezen ellenőrzést követően héanyilvántartásba vettek, mivel az ellenőrzés alá vont adóalany az ügyletek teljesítését megelőzően vagy a felső értékhatár túllépésének napján nem kérte, hogy vegyék héanyilvántartásba, és nem is vették őt héanyilvántartásba?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.).

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/19

---

A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2021. március 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – GM kontra Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság és mások

(C-159/21. sz. ügy)

(2021/C 228/25)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Törvényszék

Az alapeljárás felei

Felperes: GM

Alperesek: Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság, Alkotmányvédelmi Hivatal, Terrorelhárítási Központ

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az Eljárási Irányelv (1) 11. cikkének (2) bekezdését, 12. cikke (1) bekezdésének d) pontját és (2) bekezdését, a 23. cikkének (1) bekezdését és annak b) pontját, a 45. cikkének (1), (3)–(5) bekezdését – az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 47. cikkére figyelemmel –, hogy azok megkövetelik, hogy az ugyanezen irányelv 23. cikkének (1) bekezdésében felsorolt, nemzetbiztonsági okkal összefüggő kivételek fennállása esetén a nemzetközi védelem tárgyában hozott, nemzetbiztonsággal összefüggő indokon alapuló elutasító vagy státusz-visszavonásról rendelkező határozatot hozó tagállami hatóságnak, a titkosítást megállapító szakhatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy az érintett kérelmező/menekült/oltalmazott és jogi képviselője számára mindenképpen biztosított legyen az ilyen indokon alapuló határozat alapjául szolgáló titkosított/minősített adatok, információk legalább lényegének megismerése és a döntéssel kapcsolatos eljárásban való felhasználás joga, amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság arra hivatkozik, hogy a közlés a nemzetbiztonsági okkal ellentétes lenne? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az Eljárási Irányelv (1) 11. cikkének (2) bekezdését, 12. cikke (1) bekezdésének d) pontját és (2) bekezdését, a 23. cikkének (1) bekezdését és annak b) pontját, a 45. cikkének (1), (3)–(5) bekezdését – az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 47. cikkére figyelemmel –, hogy azok megkövetelik, hogy az ugyanezen irányelv 23. cikkének (1) bekezdésében felsorolt, nemzetbiztonsági okkal összefüggő kivételek fennállása esetén a nemzetközi védelem tárgyában hozott, nemzetbiztonsággal összefüggő indokon alapuló elutasító vagy státusz-visszavonásról rendelkező határozatot hozó tagállami hatóságnak, a titkosítást megállapító szakhatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy az érintett kérelmező/menekült/oltalmazott és jogi képviselője számára mindenképpen biztosított legyen az ilyen indokon alapuló határozat alapjául szolgáló titkosított/minősített adatok, információk legalább lényegének megismerése és a döntéssel kapcsolatos eljárásban való felhasználás joga, amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóság arra hivatkozik, hogy a közlés a nemzetbiztonsági okkal ellentétes lenne?

| 2) | Igenlő válasz esetén, pontosan mit kell érteni az ilyen döntés alapjául szolgáló titkosított indokok „lényege” alatt az Eljárási Irányelv 23. cikke (1) bekezdésének és az (1) bekezdés b) pontjának a Charta 41. és 47. cikkére figyelemmel történő alkalmazásakor? |
| --- | --- |

2)

Igenlő válasz esetén, pontosan mit kell érteni az ilyen döntés alapjául szolgáló titkosított indokok „lényege” alatt az Eljárási Irányelv 23. cikke (1) bekezdésének és az (1) bekezdés b) pontjának a Charta 41. és 47. cikkére figyelemmel történő alkalmazásakor?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni a Kvalifikációs Irányelv (2) 14. cikke (4) bekezdésének a) pontját, illetve 17. cikke (1) bekezdésének d) pontját, az Eljárási Irányelv 45. cikke (1) bekezdésének a) pontját és (3)–(4) bekezdését, és (49) preambulumbekezdését, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely alapján a menekült vagy oltalmazott státusz visszavonására, illetve a státuszból való kizárásra olyan indokolás nélküli határozat alapján kerül sor, amely kizárólag a nemzetbiztonság veszélyeztetését megállapító, ugyancsak indokolás nélküli, attól eltérést nem engedő kötelező erejű szakhatósági állásfoglalásra történő automatikus hivatkozáson alapul? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni a Kvalifikációs Irányelv (2) 14. cikke (4) bekezdésének a) pontját, illetve 17. cikke (1) bekezdésének d) pontját, az Eljárási Irányelv 45. cikke (1) bekezdésének a) pontját és (3)–(4) bekezdését, és (49) preambulumbekezdését, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely alapján a menekült vagy oltalmazott státusz visszavonására, illetve a státuszból való kizárásra olyan indokolás nélküli határozat alapján kerül sor, amely kizárólag a nemzetbiztonság veszélyeztetését megállapító, ugyancsak indokolás nélküli, attól eltérést nem engedő kötelező erejű szakhatósági állásfoglalásra történő automatikus hivatkozáson alapul?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni az Eljárási Irányelv (20), (34) preambulumbekezdését, 4. cikkét, 10. cikkének (2), (3) bekezdését, (3) bekezdésének d) pontját és a Kvalifikációs Irányelv 14. cikke (4) bekezdésének a) és 17. cikke (1) bekezdésének d) pontjait, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely alapján olyan szakhatóság folytatja le a kizáró okkal kapcsolatos vizsgálatot, és hoz érdemében döntést arról, amelynek eljárására nem vonatkoznak az Eljárási és a Kvalifikációs Irányelv anyagi jogi és eljárásjogi rendelkezései? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni az Eljárási Irányelv (20), (34) preambulumbekezdését, 4. cikkét, 10. cikkének (2), (3) bekezdését, (3) bekezdésének d) pontját és a Kvalifikációs Irányelv 14. cikke (4) bekezdésének a) és 17. cikke (1) bekezdésének d) pontjait, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely alapján olyan szakhatóság folytatja le a kizáró okkal kapcsolatos vizsgálatot, és hoz érdemében döntést arról, amelynek eljárására nem vonatkoznak az Eljárási és a Kvalifikációs Irányelv anyagi jogi és eljárásjogi rendelkezései?

| 5) | Úgy kell-e értelmezni a Kvalifikációs Irányelv 17. cikke (1) bekezdésének b) pontját, hogy azzal ellentétes az olyan körülményre/bűncselekményre hivatkozó kizárás, amely már a menekültkénti elismerést kimondó jogerős ítélet/határozat meghozatala előtt is ismert volt, de nem alapozta meg a kizáró okot sem a menekültkénti elismerés, sem a kiegészítő védelem kapcsán? |
| --- | --- |

5)

Úgy kell-e értelmezni a Kvalifikációs Irányelv 17. cikke (1) bekezdésének b) pontját, hogy azzal ellentétes az olyan körülményre/bűncselekményre hivatkozó kizárás, amely már a menekültkénti elismerést kimondó jogerős ítélet/határozat meghozatala előtt is ismert volt, de nem alapozta meg a kizáró okot sem a menekültkénti elismerés, sem a kiegészítő védelem kapcsán?

---

(1)  A nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló, 2013. június 26-i 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2013., L 180., 60. o.).

(2)  A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011., L 337., 9. o.).

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/20

---

A Cour de cassation (Franciaország) által 2021. március 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Procureur général près la cour d’appel d’Angers kontra KL

(C-168/21. sz. ügy)

(2021/C 228/26)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour de cassation

Az alapeljárás felei

Felperes: Procureur général près la cour d’appel d’Angers

Alperes: KL

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2002/584 kerethatározat (1) 2. cikkének (4) bekezdését és 4. cikkének (1) bekezdését, hogy a kettős büntethetőség feltétele teljesül egy olyan helyzetben, mint amelyről az alapügyben szó van, amelyben az átadást a köznyugalom megzavarására alkalmas olyan rongálási és fosztogatási cselekményekkel kapcsolatban kérik, amelyeket a kibocsátó államban rombolásnak és fosztogatásnak minősítettek, ha a végrehajtó államban a rongálással, megsemmisítéssel vagy használhatatlanná tétellel elkövetett lopás olyan bűncselekményi tényállása létezik, amelynek nem tényállási eleme a köznyugalom megzavarása? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 2002/584 kerethatározat (1) 2. cikkének (4) bekezdését és 4. cikkének (1) bekezdését, hogy a kettős büntethetőség feltétele teljesül egy olyan helyzetben, mint amelyről az alapügyben szó van, amelyben az átadást a köznyugalom megzavarására alkalmas olyan rongálási és fosztogatási cselekményekkel kapcsolatban kérik, amelyeket a kibocsátó államban rombolásnak és fosztogatásnak minősítettek, ha a végrehajtó államban a rongálással, megsemmisítéssel vagy használhatatlanná tétellel elkövetett lopás olyan bűncselekményi tényállása létezik, amelynek nem tényállási eleme a köznyugalom megzavarása?

| 2) | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a 2002/584 kerethatározat 2. cikkének (4) bekezdését és 4. cikkének (1) bekezdését, hogy a végrehajtó állam bírósága megtagadhatja a büntetés végrehajtása céljából kibocsátott európai elfogatóparancs végrehajtását, ha megállapítja, hogy az érintett személlyel szemben a kibocsátó állam igazságügyi hatóságai olyan egységes bűncselekmény elkövetése miatt szabták ki a büntetést, amelyre vonatkozóan a vád több részcselekményt tartalmaz, és e cselekményeknek csak egy része valósít meg a végrehajtó államban büntetendő bűncselekményt? Különbséget kell-e tenni aszerint, hogy a kibocsátó állam igazságügyi hatóságai e különböző cselekményeket egymástól elválaszthatónak tekintették-e, vagy sem? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a 2002/584 kerethatározat 2. cikkének (4) bekezdését és 4. cikkének (1) bekezdését, hogy a végrehajtó állam bírósága megtagadhatja a büntetés végrehajtása céljából kibocsátott európai elfogatóparancs végrehajtását, ha megállapítja, hogy az érintett személlyel szemben a kibocsátó állam igazságügyi hatóságai olyan egységes bűncselekmény elkövetése miatt szabták ki a büntetést, amelyre vonatkozóan a vád több részcselekményt tartalmaz, és e cselekményeknek csak egy része valósít meg a végrehajtó államban büntetendő bűncselekményt? Különbséget kell-e tenni aszerint, hogy a kibocsátó állam igazságügyi hatóságai e különböző cselekményeket egymástól elválaszthatónak tekintették-e, vagy sem?

| 3) | Kötelezi-e az Alapjogi Charta 49. cikkének (3) bekezdése a végrehajtó tagállam igazságügyi hatóságát arra, hogy megtagadja az európai elfogatóparancs végrehajtását, ha azt egyrészt egy egységes bűncselekmény elkövetése miatt kiszabott egyetlen büntetés végrehajtása céljából bocsátották ki, másrészt pedig az átadás – tekintettel arra, hogy egyes részcselekmények, amelyek miatt e büntetést kiszabták, nem minősülnek bűncselekménynek a végrehajtó tagállam joga szerint – e cselekményeknek csupán egy része tekintetében lehetséges? |
| --- | --- |

3)

Kötelezi-e az Alapjogi Charta 49. cikkének (3) bekezdése a végrehajtó tagállam igazságügyi hatóságát arra, hogy megtagadja az európai elfogatóparancs végrehajtását, ha azt egyrészt egy egységes bűncselekmény elkövetése miatt kiszabott egyetlen büntetés végrehajtása céljából bocsátották ki, másrészt pedig az átadás – tekintettel arra, hogy egyes részcselekmények, amelyek miatt e büntetést kiszabták, nem minősülnek bűncselekménynek a végrehajtó tagállam joga szerint – e cselekményeknek csupán egy része tekintetében lehetséges?

---

(1)  Az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (HL 2002. L 190., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 34. o.)

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/21

---

A Landgericht Köln (Németország) által 2021. március 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EF kontra Deutsche Lufthansa AG

(C-172/21. sz. ügy)

(2021/C 228/27)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Köln

Az alapeljárás felei

Felperes: EF

Alperes: Deutsche Lufthansa AG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 261/2004/EK rendelet (1) 3. cikke (3) bekezdésének első mondata értelmében a nyilvánosság számára közvetlenül vagy közvetetten nem elérhető csökkentett viteldíjnak minősül-e a légi fuvarozó és egy másik társaság között létrejött keretmegállapodáson alapuló, csak az érintett társaság munkavállalói számára üzleti útra foglalható, az általános viteldíjhoz képest kedvezményes vállalati viteldíj (a jelen esetben 169,00 euró helyett 152,00 euró)? |
| --- | --- |

1)

A 261/2004/EK rendelet (1) 3. cikke (3) bekezdésének első mondata értelmében a nyilvánosság számára közvetlenül vagy közvetetten nem elérhető csökkentett viteldíjnak minősül-e a légi fuvarozó és egy másik társaság között létrejött keretmegállapodáson alapuló, csak az érintett társaság munkavállalói számára üzleti útra foglalható, az általános viteldíjhoz képest kedvezményes vállalati viteldíj (a jelen esetben 169,00 euró helyett 152,00 euró)?

| 2) | Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén: Az ilyen vállalati viteldíj a 261/2004/EK rendelet 3. cikke (3) bekezdésének második mondata értelmében valamely légifuvarozó vagy utazásszervező törzsutasprogramjának vagy más kereskedelmi programjának sem minősül? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén: Az ilyen vállalati viteldíj a 261/2004/EK rendelet 3. cikke (3) bekezdésének második mondata értelmében valamely légifuvarozó vagy utazásszervező törzsutasprogramjának vagy más kereskedelmi programjának sem minősül?

---

(1)  A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése [helyesen: jelentős késése] esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.).

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/21

---

A Landgerichts Saarbrücken (Németország) által 2021. március 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Maxxus Group GmbH & Co. KG kontra Globus Holding GmbH & Co. KG

(C-183/21. sz. ügy)

(2021/C 228/28)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Saarbrücken

Az alapeljárás felei

Felperes: Maxxus Group GmbH & Co. KG

Alperes: Globus Holding GmbH & Co. KG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni az uniós jogot, különösen a védjegyirányelv(ek)et, azaz a 2008/95/EK irányelvet, (1) különösen annak 12. cikkét, illetve az (EU) 2015/2436 irányelvet, (2) különösen annak 16., 17. és 19. cikkét, hogy e rendelkezések hatékony érvényesülése kizárja a nemzeti eljárásjog olyan értelmezését,

| 1) | amely a lajstromozott nemzeti védjegynek a védjegyoltalom használat elmaradása miatti megszűnése miatt történő törlésére irányuló polgári eljárásban a bizonyítási tehertől eltérő állítási terhet ró a felperesre, és |
| --- | --- |

1)

amely a lajstromozott nemzeti védjegynek a védjegyoltalom használat elmaradása miatti megszűnése miatt történő törlésére irányuló polgári eljárásban a bizonyítási tehertől eltérő állítási terhet ró a felperesre, és

| 2) | amely az állítási teher keretében arra kötelezi a felperest, hogy






  a) | ilyen eljárás során lehetőségeihez mérten tényekkel alátámasztva ismertesse a védjegyhasználat alperes általi elmulasztását, és |
| --- | --- | --- |

2)

amely az állítási teher keretében arra kötelezi a felperest, hogy

a)

ilyen eljárás során lehetőségeihez mérten tényekkel alátámasztva ismertesse a védjegyhasználat alperes általi elmulasztását, és

| b) | ennek érdekében a törlési kérelemhez és az érintett védjegy egyéni jellegéhez igazodó, saját piackutatást végezzen? |
| --- | --- |

b)

ennek érdekében a törlési kérelemhez és az érintett védjegy egyéni jellegéhez igazodó, saját piackutatást végezzen?

---

(1)  A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22-i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (kodifikált változat) (HL 2008. L 299., 12. o.).

(2)  A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2015. december 16-i (EU) 2015/2436 európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott változat) (HL 2015. L 336., 16. o.; helyesbítések: HL 2016. L 71., 325. o.; HL 2016. L 110., 5. o.).

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/22

---

A Kúria (Magyarország) által 2021. március 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FAWKES Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(C-187/21. sz. ügy)

(2021/C 228/29)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Kúria

Az alapeljárás felei

Felperes: FAWKES Kft.

Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet (1) 30. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontját, hogy vámértékként kizárólag a tagállami vámhatóság saját vámkezelésein alapuló adatbázisban szereplő értéket lehet és kell figyelembe venni? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet (1) 30. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontját, hogy vámértékként kizárólag a tagállami vámhatóság saját vámkezelésein alapuló adatbázisban szereplő értéket lehet és kell figyelembe venni?

| 2) | Ha az első kérdésre a válasz nemleges, akkor a 30. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja szerinti vámérték meghatározásakor meg kell-e keresni más tagállami vámhatóságot az adatbázisukban szereplő hasonló áruk vámértékének beszerzése céljából, és/vagy szükséges-e bármilyen közösségi adatbázis felkutatása, és az abban szereplő vámértékek beszerzése? |
| --- | --- |

2)

Ha az első kérdésre a válasz nemleges, akkor a 30. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja szerinti vámérték meghatározásakor meg kell-e keresni más tagállami vámhatóságot az adatbázisukban szereplő hasonló áruk vámértékének beszerzése céljából, és/vagy szükséges-e bármilyen közösségi adatbázis felkutatása, és az abban szereplő vámértékek beszerzése?

| 3) | Úgy lehet-e érteni a 2913/92/EGK tanácsi rendelet 30. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontját, hogy a vámérték meghatározásakor nem vehetők figyelembe a vámkezelést kérő saját ügyleteihez kapcsolódó, de sem nemzeti, sem más tagállami vámhatóság által nem kifogásolt ügyleti értékek? |
| --- | --- |

3)

Úgy lehet-e érteni a 2913/92/EGK tanácsi rendelet 30. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontját, hogy a vámérték meghatározásakor nem vehetők figyelembe a vámkezelést kérő saját ügyleteihez kapcsolódó, de sem nemzeti, sem más tagállami vámhatóság által nem kifogásolt ügyleti értékek?

| 4) | Úgy kell-e értelmezni a 2913/92/EGK tanácsi rendelet 30. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott azzal azonos vagy közel azonos időpontra vonatkozó követelményt, hogy az a vámkezelés előtti és utáni +/- 45 napban korlátozható? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell-e értelmezni a 2913/92/EGK tanácsi rendelet 30. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott azzal azonos vagy közel azonos időpontra vonatkozó követelményt, hogy az a vámkezelés előtti és utáni +/- 45 napban korlátozható?

---

(1)  HL 1992., L 302., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 4. kötet, 307. o.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/23

---

A Kúria (Magyarország) által 2021. március 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Megatherm-Csillaghegy Kft. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(C-188/21. sz. ügy)

(2021/C 228/30)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Kúria

Az alapeljárás felei

Felperes: Megatherm-Csillaghegy Kft.

Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A héa-semlegesség elvét, illetve a Héa-irányelv (1) (30) preambulumbekezdését, 63., 167–168., 178–180., 182., 273. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy azokkal ellentétes az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 2015. január 1-től2017. december 31-ig hatályos (Áfa tv.) 137. § -a (3) bekezdésének utolsó mondata, mely szerint „Elenyészik az adóalany adólevonási joga az adószám törlését elrendelő határozat jogerőre emelkedésének napjával abban az esetben is, ha az adóhatóság az adóalany adószámát annak felfüggesztése nélkül törli.”, valamint a 2018. január 1-től2020. november 26-ig hatályos 137. § -a, mely szerint „Ha az állami adó- és vámhatóság az adóalany adószámát törli, az adóalany adólevonási joga az adószám törlését elrendelő határozat véglegessé válásának napjával elenyészik.”? |
| --- | --- |

1)

A héa-semlegesség elvét, illetve a Héa-irányelv (1) (30) preambulumbekezdését, 63., 167–168., 178–180., 182., 273. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy azokkal ellentétes az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény 2015. január 1-től2017. december 31-ig hatályos (Áfa tv.) 137. § -a (3) bekezdésének utolsó mondata, mely szerint „Elenyészik az adóalany adólevonási joga az adószám törlését elrendelő határozat jogerőre emelkedésének napjával abban az esetben is, ha az adóhatóság az adóalany adószámát annak felfüggesztése nélkül törli.”, valamint a 2018. január 1-től2020. november 26-ig hatályos 137. § -a, mely szerint „Ha az állami adó- és vámhatóság az adóalany adószámát törli, az adóalany adólevonási joga az adószám törlését elrendelő határozat véglegessé válásának napjával elenyészik.”?

| 2) | A Héa-irányelv 273. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy az adólevonási jog elenyészése, mint kötelezően alkalmazandó jogkövetkezmény túllép az adó behajtása és az adócsalás elleni küzdelem, mint cél megvalósításához szükséges mértéken (aránytalan)? |
| --- | --- |

2)

A Héa-irányelv 273. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy az adólevonási jog elenyészése, mint kötelezően alkalmazandó jogkövetkezmény túllép az adó behajtása és az adócsalás elleni küzdelem, mint cél megvalósításához szükséges mértéken (aránytalan)?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006., L 347., 1. o.).

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/23

---

A College van Beroep voor het bedrijfsleven (Hollandia) által 2021. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – R. en R. kontra Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

(C-189/21. sz. ügy)

(2021/C 228/31)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

College van Beroep voor het bedrijfsleven,

Az alapeljárás felei

Felperes: R. en R.

Alperes: Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) II. mellékletében említett, 10. jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményt (SMR), amely a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 55. cikkének első és második mondatára hivatkozik, hogy e jogszabályban foglalt követelmény arra a helyzetre is vonatkozik, amelyben az érintett tagállamban utóbbi rendelet alapján nem engedélyezett növényvédő szert használtak fel?

---

(1)  HL 2013. L 347., 549. o.

(2)  HL 2009. L 309., 1. o.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/24

---

A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2021. március 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Staatssecretaris van Financiën, a másik fél: X

(C-194/21. sz. ügy)

(2021/C 228/32)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hoge Raad der Nederlanden

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: Staatssecretaris van Financiën

A másik fél az eljárásban: X

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2006. évi héairányelv (1) 184. és 185. cikkét, hogy az az adóalany, aki valamely termék vagy szolgáltatás beszerzésekor elmulasztotta elvégezni az adólevonást (eredeti adólevonás) az alkalmazandó nemzeti jogvesztő határidőn belül a tervezett adóköteles felhasználásnak megfelelően, – az adott termék vagy szolgáltatás későbbi első használatbavételekor, illetve igénybevételekor – korrekció keretében elvégezheti az adólevonást, ha az e korrekció időpontjában fennálló tényleges felhasználás megegyezik a tervezett felhasználással? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 2006. évi héairányelv (1) 184. és 185. cikkét, hogy az az adóalany, aki valamely termék vagy szolgáltatás beszerzésekor elmulasztotta elvégezni az adólevonást (eredeti adólevonás) az alkalmazandó nemzeti jogvesztő határidőn belül a tervezett adóköteles felhasználásnak megfelelően, – az adott termék vagy szolgáltatás későbbi első használatbavételekor, illetve igénybevételekor – korrekció keretében elvégezheti az adólevonást, ha az e korrekció időpontjában fennálló tényleges felhasználás megegyezik a tervezett felhasználással?

| 2) | Jelentőséggel bír-e az első kérdésre adandó válasz szempontjából, hogy az eredeti adólevonás elvégzésének elmulasztása nem függ össze adócsalással vagy joggal való visszaéléssel, és az állami költségvetés sérelme sem bizonyítható? |
| --- | --- |

2)

Jelentőséggel bír-e az első kérdésre adandó válasz szempontjából, hogy az eredeti adólevonás elvégzésének elmulasztása nem függ össze adócsalással vagy joggal való visszaéléssel, és az állami költségvetés sérelme sem bizonyítható?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 335., 60. o.; HL 2015. L 323., 31. o.).

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/24

---

A Rayonen sad Lukovit (Bulgária) által 2021. március 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – LB kontra Smetna palata na Republika Bulgaria

(C-195/21. sz. ügy)

(2021/C 228/33)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Rayonen sad Lukovit

Az alapeljárás felei

Felperes: LB

Alperes: Smetna palata na Republika Bulgaria

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelv (1) 58. cikkének (4) bekezdését, hogy azok a követelmények, amelyeket a gazdasági szereplők személyzetének szakmai alkalmasságával szemben egy szakmai jellegű építőipari szerződés tekintetében a kiválasztási szempontokkal támasztanak, szigorúbbak lehetnek, mint a képzettséggel és a szakmai képesítéssel szemben a különös nemzeti törvény (a ZUT 163a. cikkének (4) bekezdése) által támasztott követelmények, anélkül hogy e követelmények eleve versenykorlátozóak lennének, konkrétabban pedig: a részvételhez megállapított követelményeknek a szerződés tárgya tekintetében fennálló „arányosságára” vonatkozóan előírt feltétel megköveteli-e a) a nemzeti bíróságtól az arányosságnak az összegyűjtött bizonyítékok és a szerződés konkrét jellemzői alapján történő értékelését, még azokban az esetekben is, amelyekben a nemzeti törvény számos olyan szakemberről rendelkezik, akik alapvetően rendelkeznek a szerződés keretében végzett tevékenységekre vonatkozó képesítéssel, vagy b) lehetővé teszi e bíróság számára, hogy a bírósági felülvizsgálatot csupán annak vizsgálatára korlátozza, hogy a részvételi feltételek a különös nemzeti törvényben főszabály szerint előírtakhoz képest túlzottan szigorúak-e? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 2014/24/EU irányelv (1) 58. cikkének (4) bekezdését, hogy azok a követelmények, amelyeket a gazdasági szereplők személyzetének szakmai alkalmasságával szemben egy szakmai jellegű építőipari szerződés tekintetében a kiválasztási szempontokkal támasztanak, szigorúbbak lehetnek, mint a képzettséggel és a szakmai képesítéssel szemben a különös nemzeti törvény (a ZUT 163a. cikkének (4) bekezdése) által támasztott követelmények, anélkül hogy e követelmények eleve versenykorlátozóak lennének, konkrétabban pedig: a részvételhez megállapított követelményeknek a szerződés tárgya tekintetében fennálló „arányosságára” vonatkozóan előírt feltétel megköveteli-e a) a nemzeti bíróságtól az arányosságnak az összegyűjtött bizonyítékok és a szerződés konkrét jellemzői alapján történő értékelését, még azokban az esetekben is, amelyekben a nemzeti törvény számos olyan szakemberről rendelkezik, akik alapvetően rendelkeznek a szerződés keretében végzett tevékenységekre vonatkozó képesítéssel, vagy b) lehetővé teszi e bíróság számára, hogy a bírósági felülvizsgálatot csupán annak vizsgálatára korlátozza, hogy a részvételi feltételek a különös nemzeti törvényben főszabály szerint előírtakhoz képest túlzottan szigorúak-e?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a 2988/95 rendelet (2)„Közigazgatási intézkedések és szankciók” című II. címének rendelkezéseit, hogy a 2014/24/EU irányelvet átültető Zakon za obshtestvenite porachki (a közbeszerzésről szóló törvény) ugyanazon megsértése (beleértve a kiválasztási szempontok meghatározása során elkövetett jogsértést, amelyért a felperest megbüntették) eltérő jogkövetkezményekkel járhat attól függően, hogy a jogsértést vétkesség nélkül, szándékosan vagy gondatlanságból követték el? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni a 2988/95 rendelet (2)„Közigazgatási intézkedések és szankciók” című II. címének rendelkezéseit, hogy a 2014/24/EU irányelvet átültető Zakon za obshtestvenite porachki (a közbeszerzésről szóló törvény) ugyanazon megsértése (beleértve a kiválasztási szempontok meghatározása során elkövetett jogsértést, amelyért a felperest megbüntették) eltérő jogkövetkezményekkel járhat attól függően, hogy a jogsértést vétkesség nélkül, szándékosan vagy gondatlanságból követték el?

| 3) | A 2988/95 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének céljára és az 1303/2013 rendelet (3) (43) és (122) preambulumbekezdésére tekintettel a jogbiztonság és a tényleges érvényesülés elve lehetővé teszi-e, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelmére hivatott nemzeti hatóságok eltérően értékeljék a közbeszerzési eljárásban fennálló ugyanazon tényeket, konkrétabban: azt, hogy az operatív program közigazgatási hatósága nem állapít meg a kiválasztási szempontok meghatározása során elkövetett jogsértést, miközben a számvevőszék az ezt követő ellenőrzés során – anélkül, hogy különös vagy új körülmények állnának fenn – megállapítja, hogy e szempontok versenykorlátozóak, és ezért közigazgatási szankciót szab ki az ajánlatkérővel szemben? |
| --- | --- |

3)

A 2988/95 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének céljára és az 1303/2013 rendelet (3) (43) és (122) preambulumbekezdésére tekintettel a jogbiztonság és a tényleges érvényesülés elve lehetővé teszi-e, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelmére hivatott nemzeti hatóságok eltérően értékeljék a közbeszerzési eljárásban fennálló ugyanazon tényeket, konkrétabban: azt, hogy az operatív program közigazgatási hatósága nem állapít meg a kiválasztási szempontok meghatározása során elkövetett jogsértést, miközben a számvevőszék az ezt követő ellenőrzés során – anélkül, hogy különös vagy új körülmények állnának fenn – megállapítja, hogy e szempontok versenykorlátozóak, és ezért közigazgatási szankciót szab ki az ajánlatkérővel szemben?

| 4) | Ellentétes-e az arányosság elvével az olyan nemzeti rendelkezés, mint a közbeszerzésről szóló törvény 247. cikkének (1) bekezdése, amely előírja, hogy az az ajánlatkérő, amely formálisan megsérti az e törvény 2. cikkének (2) bekezdésében foglalt tilalmat, a szerződés héát tartalmazó értéke 2 %-ának megfelelő, legfeljebb azonban 10 000 leva (BGN) összegű bírsággal sújtható, anélkül hogy meg kellene állapítani a jogsértés súlyosságát, valamint annak az Unió érdekeire gyakorolt tényleges vagy lehetséges hatásait? |
| --- | --- |

4)

Ellentétes-e az arányosság elvével az olyan nemzeti rendelkezés, mint a közbeszerzésről szóló törvény 247. cikkének (1) bekezdése, amely előírja, hogy az az ajánlatkérő, amely formálisan megsérti az e törvény 2. cikkének (2) bekezdésében foglalt tilalmat, a szerződés héát tartalmazó értéke 2 %-ának megfelelő, legfeljebb azonban 10 000 leva (BGN) összegű bírsággal sújtható, anélkül hogy meg kellene állapítani a jogsértés súlyosságát, valamint annak az Unió érdekeire gyakorolt tényleges vagy lehetséges hatásait?

---

(1)  A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.; helyesbítések: HL 2015. L 275., 68. o.; HL 2020. L 211., 22. o.).

(2)  Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (Hl 1995. L 312., 1. o.).

(3)  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 320. o.; helyesbítések: HL 2016. L 200., 140. o.; HL 2017. L 20., 2. o.; HL 2019. L 30., 122. o.; HL 2019. L 30., 121. o.).

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/25

---

Az Okrazhen sad Burgas (Bulgária) által 2021. március 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A „DELTA STROY 2003” EOOD elleni büntetőeljárás

(C-203/21. sz. ügy)

(2021/C 228/34)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Okrazhen sad Burgas

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

„DELTA STROY 2003” EOOD

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2005/212/IB kerethatározat 4. és 5. cikkét, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 49. cikkét, hogy azok lehetővé teszik az olyan tagállami szabályozást, amely szerint a nemzeti bíróság az alapeljáráshoz hasonló eljárásban büntetést szabhat ki valamely jogi személlyel szemben olyan konkrét bűncselekmény miatt, amelynek elkövetése még nem nyert megállapítást, mert az egy jogerősen be nem fejezett párhuzamos büntetőeljárás tárgyát képezi? |
| --- | --- |

1)

| 2) | Úgy kell-e értelmezni a 2005/212/IB kerethatározat 4. és 5. cikkét, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 49. cikkét, hogy azok lehetővé teszik az olyan tagállami szabályozást, amely szerint a nemzeti bíróság az alapeljáráshoz hasonló eljárásban büntetést szabhat ki valamely jogi személlyel szemben oly módon, hogy e büntetés mértékét egy olyan konkrét bűncselekményből származó jövedelem összegében határozza meg, amelynek elkövetése még nem nyert megállapítást, mert az egy jogerősen be nem fejezett párhuzamos büntetőeljárás tárgyát képezi? |
| --- | --- |

2)

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/26

---

A Törvényszék (kibővített negyedik tanács) T-17/19. sz., Európai Parlament kontra Giulia Moi ügyben 2021. február 3-án hozott ítélete ellen az Európai Parlament által 2021. április 19-én benyújtott fellebbezés

(C-246/21. P. sz. ügy)

(2021/C 228/35)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Fellebbező: Európai Parlament (képviselők. S. Seyr, M. Windisch, T. Lazian, meghatalmazottak)

A másik fél az eljárásban: Giulia Moi

A fellebbező kérelmei

A Bíróság

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet;

| — | hozzon végleges határozatot a Törvényszék elé terjesztett jogvitában, helyt adva az Európai Parlament elsőfokú eljárásban előterjesztett kérelmeinek; |
| --- | --- |

—

hozzon végleges határozatot a Törvényszék elé terjesztett jogvitában, helyt adva az Európai Parlament elsőfokú eljárásban előterjesztett kérelmeinek;

| — | az elsőfokú eljárás felperesét kötelezze az első fokon és a fellebbezés szakaszában felmerült költségek egészének viselésére. |
| --- | --- |

—

az elsőfokú eljárás felperesét kötelezze az első fokon és a fellebbezés szakaszában felmerült költségek egészének viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| — | Első jogalap, amely szerint a Törvényszék túllépte hatáskörét és ultra petita határozott, amennyiben a jogvita tárgyába belefoglalta az Európai Parlament elnökének határozatát, amely megállapítja a zaklatási helyzet fennállását, és e határozatot megsemmisítette (a megtámadott ítélet 34., 37., 38. és 76. pontja); |
| --- | --- |

—

Első jogalap, amely szerint a Törvényszék túllépte hatáskörét és ultra petita határozott, amennyiben a jogvita tárgyába belefoglalta az Európai Parlament elnökének határozatát, amely megállapítja a zaklatási helyzet fennállását, és e határozatot megsemmisítette (a megtámadott ítélet 34., 37., 38. és 76. pontja);

| — | második jogalap, amely szerint a Törvényszék megsértette az Európai Parlament védelemhez való jogát (a megtámadott ítélet 35. és 36. pontja); |
| --- | --- |

—

második jogalap, amely szerint a Törvényszék megsértette az Európai Parlament védelemhez való jogát (a megtámadott ítélet 35. és 36. pontja);

| — | harmadik jogalap, amely szerint a Törvényszék megsértette az EUMSZ 263. cikk (2) bekezdését, mivel nem tartotta tiszteletben a megsemmisítési kereset benyújtására ott előírt határidőt, és a jogvita tárgyába belefoglalta az Európai Parlament elnökének időközben jogerőre emelkedett határozatát, amely megállapítja a zaklatási helyzet fennállását (a megtámadott határozat 76. és 77. pontja); |
| --- | --- |

—

harmadik jogalap, amely szerint a Törvényszék megsértette az EUMSZ 263. cikk (2) bekezdését, mivel nem tartotta tiszteletben a megsemmisítési kereset benyújtására ott előírt határidőt, és a jogvita tárgyába belefoglalta az Európai Parlament elnökének időközben jogerőre emelkedett határozatát, amely megállapítja a zaklatási helyzet fennállását (a megtámadott határozat 76. és 77. pontja);

| — | negyedik jogalap, amely szerint a Törvényszék megsértette az EUMSZ 232. cikket, mivel nem vette figyelembe az Európai Parlamentnek a saját működésének szabad megszervezésére vonatkozó hatáskörét, amint azt előírják a zaklatásokra vonatkozó eljárásról szóló belső normák olyan esetekben, amikor képviselők érintettek, valamint a Parlament eljárási szabályzata, különösen annak a szankciók kiszabására vonatkozó, a tényállás megvalósulásának idején alkalmazandó 166. és 167. cikke (a megtámadott ítélet 12., 13., 63., 66., 129. és 132. cikke). |
| --- | --- |

—

negyedik jogalap, amely szerint a Törvényszék megsértette az EUMSZ 232. cikket, mivel nem vette figyelembe az Európai Parlamentnek a saját működésének szabad megszervezésére vonatkozó hatáskörét, amint azt előírják a zaklatásokra vonatkozó eljárásról szóló belső normák olyan esetekben, amikor képviselők érintettek, valamint a Parlament eljárási szabályzata, különösen annak a szankciók kiszabására vonatkozó, a tényállás megvalósulásának idején alkalmazandó 166. és 167. cikke (a megtámadott ítélet 12., 13., 63., 66., 129. és 132. cikke).

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/27

---

A Bíróság második tanácsa elnökének 2021. március 4-i végzése (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Az All in One Star Ltd által indított eljárás

(C-469/19. sz. ügy) (1)

(2021/C 228/36)

Az eljárás nyelve: német

A második tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 328., 2019.9.30.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/27

---

A Bíróság elnökének 2021. február 26-i végzése (a Landgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – EZ kontra Iberia Lineas Aereas de Espana, Sociedad Unipersonal

(C-606/20. sz. ügy) (1)

(2021/C 228/37)

Az eljárás nyelve: német

A Bíróság elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 62., 2021.2.22.

---

Törvényszék

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/28

---

A Törvényszék 2021. április 14-i ítélete – Crédit lyonnais kontra EKB

(T-504/19. sz. ügy) (1)

(„Gazdaság- és monetáris politika - Hitelintézetek prudenciális felügyelete - Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése - A tőkeáttételi mutató számítása - A bizonyos feltételeknek megfelelő kitettségek figyelmen kívül hagyására vonatkozó engedély részleges megtagadása az EKB részéről - Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének(4) bekezdése - Az adott ügy valamennyi releváns elemére vonatkozó vizsgálat hiánya - Jogerő - EUMSZ 266. cikk”)

(2021/C 228/38)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Crédit lyonnais (Lyon, Franciaország) (képviselők: A. Champsaur és A. Delors ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank (képviselők: J. Poscia, R. Ugena és F. Bonnard, meghatalmazottak, segítőjük: H.-G. Kamann ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.) 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 10. cikke, valamint a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176., 1. o.; helyesbítések: HL 2013. L 208., 68. o; HL 2013. L 321., 6. o.) 429. cikkének (14) bekezdése alapján 2019. május 3-án hozott ECB-SSM-2019-FRCAG-39 EKB-határozat annyiban történő megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem, amennyiben e határozat megtagadja annak engedélyezését a felperes számára, hogy a tőkeáttételi mutatójának számítása során figyelmen kívül hagyjon bizonyos kitettségeket.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék megsemmisíti az Európai Központi Bank (EKB) 2019. május 3-i ECB-SSM-2019-FRCAG-39 határozatát annyiban, amennyiben az megtagadta a Crédit lyonnais számára, hogy a tőkeáttételi mutatójának számítása során figyelmen kívül hagyja a Caisse des dépôts et consignations tekintetében fennálló kitettségei 34 %-át. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék megsemmisíti az Európai Központi Bank (EKB) 2019. május 3-i ECB-SSM-2019-FRCAG-39 határozatát annyiban, amennyiben az megtagadta a Crédit lyonnais számára, hogy a tőkeáttételi mutatójának számítása során figyelmen kívül hagyja a Caisse des dépôts et consignations tekintetében fennálló kitettségei 34 %-át.

| 2) | A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 312., 2019.9.16.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/29

---

A Törvényszék 2021. április 9-i végzése – Laroni kontra Parlament

(T-415/19. sz. ügy) (1)

(„Intézményi jog - Az európai parlamenti képviselők egységes statútuma - Az olasz választókerületekben megválasztott európai parlamenti képviselők - A nyugdíjról szóló 14/2018. sz. határozatnak az Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati [a képviselőház elnöksége, Olaszország] általi elfogadása - Az olasz nemzeti parlamenti képviselők nyugdíja összegének módosítása - Az Olaszországban megválasztott bizonyos volt európai parlamenti képviselők nyugdíja összegének az Európai Parlament általi, ebből következő módosítása - A felperes halála - A jogosultak perbelépésének hiánya - Okafogyottság”)

(2021/C 228/39)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Nereo Laroni (Velence, Olaszország) (képviselő: M. Merola ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament (képviselők: S. Seyr és S. Alves meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az Ufficio di Presidenza della Camera dei deputati 14/2018. sz. határozatának 2019. január 1-jei hatálybalépését követően a felperest megillető nyugdíjak összegének kiigazítása tárgyában a Parlament által kidolgozott 2019. április 11-i feljegyzés megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1) | A jelen keresetről már nem kell határozatot hozni. |
| --- | --- |

1)

A jelen keresetről már nem kell határozatot hozni.

| 2) | A felek maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

2)

A felek maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 295., 2019.9.2.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/29

---

A Törvényszék 2021. április 8-i végzése – CRII-GEN és társai kontra Bizottság

(T-496/20. sz. ügy) (1)

(„Megsemmisítés iránti kereset - Növényvédő szerek - Glifozát hatóanyag - A jóváhagyás visszavonása vagy módosítása érdekében benyújtott felülvizsgálati kérelem - Az 1107/2009/EK rendelet 21. cikke - Elutasítás - Keresettel nem megtámadható jogi aktus”)

(2021/C 228/40)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Comité de recherche et d’information indépendantes sur le génie génétique (CRII-GEN) (Párizs, Franciaország) és a végzés mellékletében megnevezett 6 további felperes (képviselő: C. Lepage avocate)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: X. Lewis, G. Gattinara, I. Naglis és G. Kolev meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A felpereseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2009. L 309., 1. o.) 21. cikke alapján benyújtott és a glifozát hatóanyag jóváhagyásának módosítására vagy visszavonására irányuló kérelmének elutasításáról szóló, 2020. június 17-i bizottsági határozat megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Bayer Agriculture BV beavatkozási kérelméről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

2)

A Bayer Agriculture BV beavatkozási kérelméről már nem szükséges határozni.

| 3) | A Törvényszék a Comité de recherche et d’information indépendantes sur le génie génétique-et (CRII-GEN) és a végzés mellékletében megnevezett további felpereseket kötelezi a költségek viselésére, à l’exception de ceux encourus par Bayer Agriculture részéről a beavatkozási kérelmével kapcsolatosan felmerült költségek kivételével. |
| --- | --- |

3)

A Törvényszék a Comité de recherche et d’information indépendantes sur le génie génétique-et (CRII-GEN) és a végzés mellékletében megnevezett további felpereseket kötelezi a költségek viselésére, à l’exception de ceux encourus par Bayer Agriculture részéről a beavatkozási kérelmével kapcsolatosan felmerült költségek kivételével.

| 4) | A Bayer Agriculture maga viseli a beavatkozási kérelemmel összefüggésben felmerült saját költségeit. |
| --- | --- |

4)

A Bayer Agriculture maga viseli a beavatkozási kérelemmel összefüggésben felmerült saját költségeit.

---

(1)  HL C 329., 2020.10.5.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/30

---

2021. március 22-én benyújtott kereset – RG kontra Tanács

(T-157/21. sz. ügy)

(2021/C 228/41)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: RG (képviselő: R. Purcell Solicitor)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak (1) az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2020. december 29-i (EU) 2020/2252 tanácsi határozatot (2) abban a részében, amelyben a határozat a kereskedelmi és együttműködési megállapodás harmadik részének VII. címét alkalmazza Írországra; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak (1) az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2020. december 29-i (EU) 2020/2252 tanácsi határozatot (2) abban a részében, amelyben a határozat a kereskedelmi és együttműködési megállapodás harmadik részének VII. címét alkalmazza Írországra;

| — | a Tanácsit kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsit kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amelynek keretében azzal érvel, hogy a Tanács hatáskör hiányában, lényeges eljárási szabály megsértésével és a Szerződések megsértésével jár el, amikor olyan határozatot fogad el, amely Írországot köti a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség keretében, a 21. sz. jegyzőkönyv értelmében vett részvételi szándék nélkül.

| — | A jegyzőkönyv az elsődleges uniós jog részét képezi. Ezenfelül az ír alkotmányjogban alapvető fontosságú demokratikus rendelkezést is tükröz; |
| --- | --- |

—

A jegyzőkönyv az elsődleges uniós jog részét képezi. Ezenfelül az ír alkotmányjogban alapvető fontosságú demokratikus rendelkezést is tükröz;

| — | A (21.) jegyzőkönyv szövege és az ír alkotmányban foglalt, annak megfelelő rendelkezés bizonyítja, hogy Írország továbbra is kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség keretében; |
| --- | --- |

—

A (21.) jegyzőkönyv szövege és az ír alkotmányban foglalt, annak megfelelő rendelkezés bizonyítja, hogy Írország továbbra is kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség keretében;

| — | A kereskedelmi és együttműködési megállapodás a jegyzőkönyv értelmében vett nemzetközi megállapodás. Ezért ahhoz, hogy az abban foglalt, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében elfogadott intézkedések kötelezőek legyenek Írországra nézve, részvételi szándék szükséges; |
| --- | --- |

—

A kereskedelmi és együttműködési megállapodás a jegyzőkönyv értelmében vett nemzetközi megállapodás. Ezért ahhoz, hogy az abban foglalt, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében elfogadott intézkedések kötelezőek legyenek Írországra nézve, részvételi szándék szükséges;

| — | Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata azt támasztja alá, hogy az átadásról szóló cím nem minősül járulékos intézkedésnek, és annak saját jogalapja a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség. |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata azt támasztja alá, hogy az átadásról szóló cím nem minősül járulékos intézkedésnek, és annak saját jogalapja a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség.

---

(1)  HL 2020. L 444., 14. o.

(2)  HL 2020. L 444., 2. o.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/31

---

2021. március 29–én benyújtott kereset – Ubisoft Entertainment kontra EUIPO – Huawei Technologies (FOR HONOR)

(T-171/21. sz. ügy)

(2021/C 228/42)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Ubisoft Entertainment (Carentoir, Franciaország) (képviselő: J. Bourgeois ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Huawei Technologies Co. Ltd (Shenzen, Kína)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: a FOR HONOR európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 14 744 338. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2021. január 25-én hozott határozata (R 1297/2020-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t és a beavatkozót kötelezze valamennyi költség viselésére, valamint a felszólalási és a fellebbezési eljárással összefüggésben felmerült költségek – beleértve a fellebbezési díjat – felperes részére történő megtérítésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és a beavatkozót kötelezze valamennyi költség viselésére, valamint a felszólalási és a fellebbezési eljárással összefüggésben felmerült költségek – beleértve a fellebbezési díjat – felperes részére történő megtérítésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának téves alkalmazása; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának téves alkalmazása;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (5) bekezdésének téves alkalmazása. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (5) bekezdésének téves alkalmazása.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/32

---

2021. március 31-én benyújtott kereset – Valve kontra Bizottság

(T-172/21. sz. ügy)

(2021/C 228/43)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Valve Corp. (Bellevue, Washington, Egyesült Államok) (képviselők: L. Kjølbye, S. Völcker és G. Caldini ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | teljes egészében vagy részlegesen semmisítse meg az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikkének alkalmazására vonatkozó eljárásban (a következő ügyek: AT.40413 – Focus Home, AT.40414 – Koch Media, AT.40420 – ZeniMax, AT.40422 – Bandai Namco és AT.40424 – Capcom – C(2021) 75 final) 2021. január 20-án hozott bizottsági határozatot, és |
| --- | --- |

—

teljes egészében vagy részlegesen semmisítse meg az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikkének alkalmazására vonatkozó eljárásban (a következő ügyek: AT.40413 – Focus Home, AT.40414 – Koch Media, AT.40420 – ZeniMax, AT.40422 – Bandai Namco és AT.40424 – Capcom – C(2021) 75 final) 2021. január 20-án hozott bizottsági határozatot, és

| — | az Európai Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során elkövetett jogi és ténybeli hibákon alapul azzal összefüggésben, hogy a Valve és az öt videojáték-kiadó mindegyike között megállapodások/összehangolt magatartások kerültek megállapításra, ami azért történt, mert az Európai Bizottság indokolatlanul kiterjesztette a releváns ítélkezési gyakorlatot annak érdekében, hogy felöleljen olyan magatartást is, amely nem felel meg az „összejátszás” fogalmának, továbbá tévesen értékelte a szóban forgó magatartást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során elkövetett jogi és ténybeli hibákon alapul azzal összefüggésben, hogy a Valve és az öt videojáték-kiadó mindegyike között megállapodások/összehangolt magatartások kerültek megállapításra, ami azért történt, mert az Európai Bizottság indokolatlanul kiterjesztette a releváns ítélkezési gyakorlatot annak érdekében, hogy felöleljen olyan magatartást is, amely nem felel meg az „összejátszás” fogalmának, továbbá tévesen értékelte a szóban forgó magatartást.

| 2. | A második jogalap az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során elkövetett jogi és ténybeli hibákon alapul a Bizottság által tett azon megállapítással összefüggésben, hogy a Valve és az öt videojáték-kiadó mindegyike közötti állítólagos megállapodások/összehangolt magatartások az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése értelmében „céljuk által” korlátozzák a versenyt, amely megállapítás abból ered, hogy a Bizottság elmulasztotta figyelembe venni a szóban forgó magatartás újszerűségét, továbbá tévesen értékelte a releváns jogi és gazdasági hátteret, nevezetesen a szerzői jogokról szóló irányelv relevanciáját, a Valve mint kétoldalú platform szerepét, valamint a szóban forgó termékek és szolgáltatások (digitális videojátékok) természetét. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésének alkalmazása során elkövetett jogi és ténybeli hibákon alapul a Bizottság által tett azon megállapítással összefüggésben, hogy a Valve és az öt videojáték-kiadó mindegyike közötti állítólagos megállapodások/összehangolt magatartások az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése értelmében „céljuk által” korlátozzák a versenyt, amely megállapítás abból ered, hogy a Bizottság elmulasztotta figyelembe venni a szóban forgó magatartás újszerűségét, továbbá tévesen értékelte a releváns jogi és gazdasági hátteret, nevezetesen a szerzői jogokról szóló irányelv relevanciáját, a Valve mint kétoldalú platform szerepét, valamint a szóban forgó termékek és szolgáltatások (digitális videojátékok) természetét.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/32

---

2021. április 16-án benyújtott kereset – Polynt kontra ECHA

(T-207/21. sz. ügy)

(2021/C 228/44)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Polynt SpA (Scanzorosciate, Olaszország) (képviselők: C. Mereu, P. Sellar és S. Abdel-Qader ügyvédek)

Alperes: Európai Vegyianyag-ügynökség

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy a jelen kereset elfogadható és megalapozott; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a jelen kereset elfogadható és megalapozott;

| — | semmisítse meg a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a megtámadott határozatot;

| — | az ECHA-t kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az ECHA-t kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetében a felperes az Európai Vegyianyag-ügynökség fellebbezési tanácsa 2021. február 9-i határozatának megsemmisítését kéri, amelyben fenntartja az ECHA-nak a hexahidro-metilftálsav-anhidrid anyag értékelése (A-015–2019. sz. ügy) keretében az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (REACH-rendelet) 40. cikke alapján további vizsgálatok elvégzését előíró határozatát. Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a fellebbezési tanács tévesen alkalmazta a jogot az ECHA hexahidro-metilftálsav-anhidrid (EK-szám 243–072–0 és CAS-szám 19438–60–9; a továbbiakban: 4-MHHPA) anyagra vonatkozó vizsgálati javaslatról szóló, 2019. szeptember 4-i TPE-D-2114483466–38–01/F. sz. határozata jogszerűségének felülvizsgálata során. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a fellebbezési tanács tévesen alkalmazta a jogot az ECHA hexahidro-metilftálsav-anhidrid (EK-szám 243–072–0 és CAS-szám 19438–60–9; a továbbiakban: 4-MHHPA) anyagra vonatkozó vizsgálati javaslatról szóló, 2019. szeptember 4-i TPE-D-2114483466–38–01/F. sz. határozata jogszerűségének felülvizsgálata során.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a fellebbezési tanács tévesen alkalmazta a jogot annak megállapításakor, hogy a vizsgálati javaslatok felülvizsgálata azonos a megfelelőség ellenőrzésének felülvizsgálatával. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a fellebbezési tanács tévesen alkalmazta a jogot annak megállapításakor, hogy a vizsgálati javaslatok felülvizsgálata azonos a megfelelőség ellenőrzésének felülvizsgálatával.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a fellebbezési tanács nem a megfelelő jogi tesztet alkalmazta, és nem vette figyelembe a felperes érveit, megfordította a bizonyítási terhet a REACH-rendelet X. melléklete 8.7.3. szakaszának 2. oszlopában szereplő követelményekkel kapcsolatban, továbbá nem reagált a felperesnek a WHO „Concise International Chemical Assessment Document 75” címet viselő dokumentumában szereplő megállapításokra vonatkozó érveire. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a fellebbezési tanács nem a megfelelő jogi tesztet alkalmazta, és nem vette figyelembe a felperes érveit, megfordította a bizonyítási terhet a REACH-rendelet X. melléklete 8.7.3. szakaszának 2. oszlopában szereplő követelményekkel kapcsolatban, továbbá nem reagált a felperesnek a WHO „Concise International Chemical Assessment Document 75” címet viselő dokumentumában szereplő megállapításokra vonatkozó érveire.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a fellebbezési tanács megsértette, illetve tévesen alkalmazta a REACH-rendelet 91–93. cikkét; |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a fellebbezési tanács megsértette, illetve tévesen alkalmazta a REACH-rendelet 91–93. cikkét;

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a fellebbezési tanács nem válaszolt az EUMSZ 13. cikknek, a REACH-rendelet 25. cikkének, valamint az állatjólét, az arányosság és a gondos ügyintézés elvének a megsértésével kapcsolatban a felperes által előadott kifogásokra. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a fellebbezési tanács nem válaszolt az EUMSZ 13. cikknek, a REACH-rendelet 25. cikkének, valamint az állatjólét, az arányosság és a gondos ügyintézés elvének a megsértésével kapcsolatban a felperes által előadott kifogásokra.

---

(1)  A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 396., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 136., 3. o.; HL 2008. L 141., 22. o.; HL 2009. L 36., 84. o.; HL 2010. L 118., 89. o.; HL 2015. L 212., 39. o.)

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/33

---

2021. április 16-án benyújtott kereset – Dorit kontra EUIPO – Erwin Suter (DORIT)

(T-208/21. sz. ügy)

(2021/C 228/45)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Dorit-DFT Fleischereimaschinen GmbH (Ellwangen, Németország) (képviselő: E. Strauß ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Erwin Suter AG, Maschinenfabrik Retus (Kölliken, Svájc)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: az Európai Uniót megjelölő DORIT szóvédjegy nemzetközi lajstromozása – 878 792. sz. nemzetközi lajstromozás

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2021. február 9-én hozott határozata (R 127/2020-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | változtassa meg a megtámadott határozatot, és adjon helyt a vitatott védjegy törlése iránti kérelemnek; |
| --- | --- |

—

változtassa meg a megtámadott határozatot, és adjon helyt a vitatott védjegy törlése iránti kérelemnek;

| — | másodlagosan: helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

másodlagosan: helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | a másik felet kötelezze az EUIPO előtti eljárás költségeinek viselésére, és adott esetben az alperest kötelezze a jelen bírósági eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a másik felet kötelezze az EUIPO előtti eljárás költségeinek viselésére, és adott esetben az alperest kötelezze a jelen bírósági eljárás költségeinek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 60. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 60. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/34

---

2021. április 19-én benyújtott kereset – Vintae Luxury Wine Specialists contra EUIPO – R. Lopez de Heredia Viña Tondonia (LOPEZ DE HARO)

(T-210/21. sz. ügy)

(2021/C 228/46)

A keresetlevél nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Vintae Luxury Wine Specialists SLU (Logroño, Spanyolország) (képviselő: L. Broschat García és L. Polo Flores ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: R. Lopez de Heredia Viña Tondonia SA (Haro, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: LOPEZ DE HARO európai uniós ábrás védjegy – 17 909 326. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2021. február 16-án hozott határozata (R 1741/2020–520. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | adjon helyt a 17 909 326. sz. LÓPEZ DE HARO európai uniós ábrás védjegynek a 33. osztályba tartozó áruk vonatkozásában történő lajstromozása iránti kérelemnek; |
| --- | --- |

—

adjon helyt a 17 909 326. sz. LÓPEZ DE HARO európai uniós ábrás védjegynek a 33. osztályba tartozó áruk vonatkozásában történő lajstromozása iránti kérelemnek;

| — | az ellenérdekű feleket kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az ellenérdekű feleket kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/35

---

2021. április 16-án benyújtott kereset – Mlékárna Hlinsko kontra Bizottság

(T-213/21. sz. ügy)

(2021/C 228/47)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Mlékárna Hlinsko a.s. (Hlinsko, Cseh Köztársaság) (képviselők: S. Sobolová és O. Billard ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az alperes 2020. október 22-i ARES (2020) 5759350. sz. levelében a támogatások nyújtására vonatkozóan előírt tilalmat; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az alperes 2020. október 22-i ARES (2020) 5759350. sz. levelében a támogatások nyújtására vonatkozóan előírt tilalmat;

| — | az alperest kötelezze a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy az alperes mind közvetlenül, mind közvetve megsértette a felperes alapvető jogait, mivel a felperes a megtámadott intézkedés elfogadásához vezető vizsgálat során soha nem gyakorolhatta a meghallgatáshoz való jogát. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy az alperes mind közvetlenül, mind közvetve megsértette a felperes alapvető jogait, mivel a felperes a megtámadott intézkedés elfogadásához vezető vizsgálat során soha nem gyakorolhatta a meghallgatáshoz való jogát.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy az alperes nem rendelkezik hatáskörrel az egyedi támogatások ellenőrzésére és az európai strukturális és beruházási alapokból származó támogatásokra irányuló egyedi kérelmek elbírálására, mivel az alperes csak a tagállamok által alkalmazott irányítási és kontrollrendszerek általános megfelelőségének vizsgálatára jogosult, azonban egyáltalán nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy részletes ellenőrzést végezzen és döntsön az egyes vállalkozások által benyújtott egyedi támogatási kérelmekről. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy az alperes nem rendelkezik hatáskörrel az egyedi támogatások ellenőrzésére és az európai strukturális és beruházási alapokból származó támogatásokra irányuló egyedi kérelmek elbírálására, mivel az alperes csak a tagállamok által alkalmazott irányítási és kontrollrendszerek általános megfelelőségének vizsgálatára jogosult, azonban egyáltalán nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy részletes ellenőrzést végezzen és döntsön az egyes vállalkozások által benyújtott egyedi támogatási kérelmekről.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az alperes nem rendelkezik hatáskörrel a tagállamok belső jogának értelmezésére és alkalmazására, mivel hatásköreit szigorúan korlátozza az Európai Unióról szóló szerződés 5. és 13. cikkében foglalt hatáskör-átruházás elve; az ezen elvtől való bármely eltérést szigorúan kell értékelni, valamint a hatáskör-átruházás elvének és a Szerződések rendelkezéseinek együttes alkalmazása egyértelműen azt jelenti, hogy az alperes nem rendelkezik hatáskörrel valamely tagállam belső jogának az alkalmazására. Mindenesetre az alperes által hivatkozott cseh jogi rendelkezések nem ellenőrizhetők az 1303/2013/EU rendelet (1) alapján, amely a vitatott intézkedés elfogadásához vezető audit jogalapja. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az alperes nem rendelkezik hatáskörrel a tagállamok belső jogának értelmezésére és alkalmazására, mivel hatásköreit szigorúan korlátozza az Európai Unióról szóló szerződés 5. és 13. cikkében foglalt hatáskör-átruházás elve; az ezen elvtől való bármely eltérést szigorúan kell értékelni, valamint a hatáskör-átruházás elvének és a Szerződések rendelkezéseinek együttes alkalmazása egyértelműen azt jelenti, hogy az alperes nem rendelkezik hatáskörrel valamely tagállam belső jogának az alkalmazására. Mindenesetre az alperes által hivatkozott cseh jogi rendelkezések nem ellenőrizhetők az 1303/2013/EU rendelet (1) alapján, amely a vitatott intézkedés elfogadásához vezető audit jogalapja.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az alperes nem bizonyította a cseh jog tartalmát, valamint tévesen értelmezte és alkalmazta a cseh jogot. Annak tartalmának a Bíróság ítélkezési gyakorlata által megkövetelt bizonyítása helyett az alperes nagymértékben tévesen értelmezte a cseh jogot és különösen az összeférhetetlenségi törvény (2) 4c. cikkét, szándékosan figyelmen kívül hagyva a cseh bíróságok ítélkezési gyakorlatát, valamint a cseh hatóságoknak a vitatott intézkedés elfogadásához vezető audit tárgyával kapcsolatos végleges, kötelező és végrehajtható határozatát. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy az alperes nem bizonyította a cseh jog tartalmát, valamint tévesen értelmezte és alkalmazta a cseh jogot. Annak tartalmának a Bíróság ítélkezési gyakorlata által megkövetelt bizonyítása helyett az alperes nagymértékben tévesen értelmezte a cseh jogot és különösen az összeférhetetlenségi törvény (2) 4c. cikkét, szándékosan figyelmen kívül hagyva a cseh bíróságok ítélkezési gyakorlatát, valamint a cseh hatóságoknak a vitatott intézkedés elfogadásához vezető audit tárgyával kapcsolatos végleges, kötelező és végrehajtható határozatát.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy az alperes az uniós jog értelmezése és alkalmazása során is hibát követett el, mivel tévesen állapította meg a költségvetési rendelet (3) 61. cikkének megsértését, és nem vette figyelembe, hogy a cseh összeférhetetlenségi szabályok ellentétesek az uniós jog alapelveivel. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy az alperes az uniós jog értelmezése és alkalmazása során is hibát követett el, mivel tévesen állapította meg a költségvetési rendelet (3) 61. cikkének megsértését, és nem vette figyelembe, hogy a cseh összeférhetetlenségi szabályok ellentétesek az uniós jog alapelveivel.

---

(1)  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 320. o.; helyesbítések: HL 2016. L 200.,140. o.; HL 2017 L 20., 2. o.; HL 2019. L 30., 122. o.; HL 2019. L 30., 121. o.).

(2)  Az összeférhetetlenségről szóló, módosított 159/2006. sz. cseh törvény.

(3)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 60., 36. o.).

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/36

---

2021. április 20-án benyújtott kereset – SB kontra eu-LISA

(T-217/21. sz. ügy)

(2021/C 228/48)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: SB (képviselő: H. Tagaras ügyvéd)

Alperes: A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagy méretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | adjon helyt a keresetnek; |
| --- | --- |

—

adjon helyt a keresetnek;

| — | semmisítse meg a megtámadott aktusokat; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a megtámadott aktusokat;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagy méretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai uniós ügynökség (eu-LISA) 2020. augusztus 3-i, a felperest a próbaidő végével elbocsátó határozatának megsemmisítése iránti keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az indokolási kötelezettség megsértésén alapul, mivel a próbaidőt értékelő jelentés többek között egyetlen valódi tényt sem tartalmazott és pusztán elvont értékelésre szorítkozott, amelyet egyáltalán nem támasztottak alá tények vagy arra való hivatkozások, hogy a felperes feltehetően alkalmatlan a céljai elérésére. A felperes azt is kifogásolja, hogy a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság úgy ellenjegyezte a próbaidőt értékelő jelentést, hogy nem jelölte meg a jelentés készítőinek azon megállapításait, amelyekkel azonosul. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az indokolási kötelezettség megsértésén alapul, mivel a próbaidőt értékelő jelentés többek között egyetlen valódi tényt sem tartalmazott és pusztán elvont értékelésre szorítkozott, amelyet egyáltalán nem támasztottak alá tények vagy arra való hivatkozások, hogy a felperes feltehetően alkalmatlan a céljai elérésére. A felperes azt is kifogásolja, hogy a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság úgy ellenjegyezte a próbaidőt értékelő jelentést, hogy nem jelölte meg a jelentés készítőinek azon megállapításait, amelyekkel azonosul.

| 2. | A második jogalap a próbaidő „rendes feltételek melletti” letöltését megkövetelő szabály megsértésén alapul, mivel a felperesnek azt róják fel, hogy elégtelenül teljesítette azon feladatokat, amelyeket egyáltalán nem osztottak ki neki, felróják továbbá az elégtelen angolnyelv-tudást, annak ellenére, hogy az alperes az említett ismereteket a felperes felvétele előtt két alkalommal is ellenőrizte. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a próbaidő „rendes feltételek melletti” letöltését megkövetelő szabály megsértésén alapul, mivel a felperesnek azt róják fel, hogy elégtelenül teljesítette azon feladatokat, amelyeket egyáltalán nem osztottak ki neki, felróják továbbá az elégtelen angolnyelv-tudást, annak ellenére, hogy az alperes az említett ismereteket a felperes felvétele előtt két alkalommal is ellenőrizte.

| 3. | A harmadik jogalap a meghallgatáshoz való jogon alapul, mivel a felperes számára nem engedték, hogy megjegyzéseket fűzzön a próbaidejének értékelőjével folytatott formális párbeszédről készült jegyzőkönyhöz, és a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság csak azt követően hívta meghallgatásra, hogy már meghozta az elbocsátásról szóló határozatot. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a meghallgatáshoz való jogon alapul, mivel a felperes számára nem engedték, hogy megjegyzéseket fűzzön a próbaidejének értékelőjével folytatott formális párbeszédről készült jegyzőkönyhöz, és a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság csak azt követően hívta meghallgatásra, hogy már meghozta az elbocsátásról szóló határozatot.

| 4. | A negyedik jogalap a többek között a próbaidőt értékelő jelentés elkészítésére vonatkozó eljárási határidők be nem tartásában, a formális értékelő párbeszéd során oda nem tartozó személy jelenlétben, a felperes közvetlen felettesével való konzultáció hiányában, továbbá abban megnyilvánuló eljárási szabálytalanságokon alapul, hogy a próbaidőt értékelő jelentés egyáltalán nem utalt arra, hogy a felperes számára próbaideje során új célokat határoztak volna meg. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a többek között a próbaidőt értékelő jelentés elkészítésére vonatkozó eljárási határidők be nem tartásában, a formális értékelő párbeszéd során oda nem tartozó személy jelenlétben, a felperes közvetlen felettesével való konzultáció hiányában, továbbá abban megnyilvánuló eljárási szabálytalanságokon alapul, hogy a próbaidőt értékelő jelentés egyáltalán nem utalt arra, hogy a felperes számára próbaideje során új célokat határoztak volna meg.

| 5. | Az ötödik jogalap a gondoskodási kötelezettség és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 84. cikkének megsértésén alapul, mivel arra ösztönözték a felperest, hogy a próbaidejének végén tegyen erőfeszítéseket az erőteljes javulása érdekében, hogy megtarthassák az állásában, majd azt közölték vele, hogy az említett javulás későn következett be, noha az adminisztráció késedelmesen indította el az eljárásokat. Ugyanebben a vonatkozásban a felperes azt rója fel az alperesnek, hogy nem hosszabbította meg a próbaidejét, ami lehetővé tette volna a javulásának az egészségügyi válsághelyzethez kapcsolódó korlátozások figyelembevételével történő „mérését”. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap a gondoskodási kötelezettség és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 84. cikkének megsértésén alapul, mivel arra ösztönözték a felperest, hogy a próbaidejének végén tegyen erőfeszítéseket az erőteljes javulása érdekében, hogy megtarthassák az állásában, majd azt közölték vele, hogy az említett javulás későn következett be, noha az adminisztráció késedelmesen indította el az eljárásokat. Ugyanebben a vonatkozásban a felperes azt rója fel az alperesnek, hogy nem hosszabbította meg a próbaidejét, ami lehetővé tette volna a javulásának az egészségügyi válsághelyzethez kapcsolódó korlátozások figyelembevételével történő „mérését”.

| 6. | A hatodik jogalap a nyilvánvaló értékelési hibán és a megfelelő ügyintézés elvének a fenti okokból történő megsértésén alapul. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap a nyilvánvaló értékelési hibán és a megfelelő ügyintézés elvének a fenti okokból történő megsértésén alapul.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/37

---

2021. április 23 -án benyújtott kereset – Agora Invest kontra EUIPO – Transportes Maquinaria y Obras (TRAMOSA)

(T-219/21. sz. ügy)

(2021/C 228/49)

A keresetlevél nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Agora Invest, SA (Barcelona, Spanyolország) (képviselő: A. Alejos Cutuli ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Transportes Maquinaria y Obras, SA (Madrid, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: TRAMOSA európai uniós ábrás védjegy – 17 236 531. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2021. február 16-án hozott határozata (R 566/2020-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | utasítsa el a 17 236 531. sz. európai uniós védjegybejelentéssel szemben benyújtott B 3 029 199. sz. felszólalást; |
| --- | --- |

—

utasítsa el a 17 236 531. sz. európai uniós védjegybejelentéssel szemben benyújtott B 3 029 199. sz. felszólalást;

| — | adjon helyt a 17 236 531. sz. TRAMOSA európai uniós ábrás védjegy lajstromozása iránti kérelemnek; |
| --- | --- |

—

adjon helyt a 17 236 531. sz. TRAMOSA európai uniós ábrás védjegy lajstromozása iránti kérelemnek;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának @@ / az (EU) 2018/626 bizottsági végrehajtási rendelet @@ megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának @@ / az (EU) 2018/626 bizottsági végrehajtási rendelet @@ megsértése.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/38

---

2021. április 25-én benyújtott kereset – Olasz Köztársaság kontra Bizottság

(T-221/21. sz. ügy)

(2021/C 228/50)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Olasz Köztársaság (képviselők: G. Palmieri, meghatalmazott, G. Rocchitta, C. Gerardis és E. Feola, avvocati dello Stato)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2021. február 17-i 2021/261 bizottsági végrehajtási határozatot abban a részében, amely az Olaszországgal szemben az AA/2017/013 vizsgálatra (Területalapú támogatás – TUTTI OP – 2018. pénzügyi év – 67 368 272,99 euró) és a CEB/2018/057 vizsgálatra (2017. pénzügyi év és késedelmes fizetések – TUTTI OP – 74 978 660,98 euró nettó összeg – 75 696 497,283 euró bruttó összeg) vonatkozó pénzügyi korrekciókat alkalmaz; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2021. február 17-i 2021/261 bizottsági végrehajtási határozatot abban a részében, amely az Olaszországgal szemben az AA/2017/013 vizsgálatra (Területalapú támogatás – TUTTI OP – 2018. pénzügyi év – 67 368 272,99 euró) és a CEB/2018/057 vizsgálatra (2017. pénzügyi év és késedelmes fizetések – TUTTI OP – 74 978 660,98 euró nettó összeg – 75 696 497,283 euró bruttó összeg) vonatkozó pénzügyi korrekciókat alkalmaz;

| — | másodlagosan, semmisítse meg ugyanezt a határozatot abban a részében, amely az AA/2017/013 vizsgálatra (Területalapú támogatás – TUTTI OP – 2018. pénzügyi év – 67 368 272,99 euró) vonatkozó 67 368 272,99 euró átalánykorrekciót alkalmaz az AGEA által 27 848 824,26 euróban számszerűsített pontos korrekció helyett; |
| --- | --- |

—

másodlagosan, semmisítse meg ugyanezt a határozatot abban a részében, amely az AA/2017/013 vizsgálatra (Területalapú támogatás – TUTTI OP – 2018. pénzügyi év – 67 368 272,99 euró) vonatkozó 67 368 272,99 euró átalánykorrekciót alkalmaz az AGEA által 27 848 824,26 euróban számszerűsített pontos korrekció helyett;

| — | a Bizottságot mindenesetre kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot mindenesetre kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a területalapú támogatásokat érintő AA/2017/013 vizsgálatra vonatkozó első jogalap, amely a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 608. o.) 4. cikke H) pontjának megsértésén alapul, az „állandó legelőnek” a nemzeti szinten a 2014. november 18-i miniszteri rendelet alapján elfogadott meghatározására tekintettel. |
| --- | --- |

1.

Az első, a területalapú támogatásokat érintő AA/2017/013 vizsgálatra vonatkozó első jogalap, amely a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 608. o.) 4. cikke H) pontjának megsértésén alapul, az „állandó legelőnek” a nemzeti szinten a 2014. november 18-i miniszteri rendelet alapján elfogadott meghatározására tekintettel.

| 2. | A második, az AA/2017/013 vizsgálatra vonatkozó, a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK,1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 52. cikke (2) bekezdésének (HL 2013. L 347, 549. o.), valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, a biztosítékok és az euro használata tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2014. L 255, 18. o.) 12. cikke (2) és (6) bekezdésének a tekintetben történő megsértésén alapuló jogalap, hogy átalánykorrekció került alkalmazásra, jóllehet az Unió költségvetését fenyegető tényleges kockázat kiszámítható volt. |
| --- | --- |

2.

A második, az AA/2017/013 vizsgálatra vonatkozó, a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK,1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 52. cikke (2) bekezdésének (HL 2013. L 347, 549. o.), valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, a biztosítékok és az euro használata tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2014. L 255, 18. o.) 12. cikke (2) és (6) bekezdésének a tekintetben történő megsértésén alapuló jogalap, hogy átalánykorrekció került alkalmazásra, jóllehet az Unió költségvetését fenyegető tényleges kockázat kiszámítható volt.

| 3. | A harmadik, az AA/2017/013 vizsgálatra vonatkozó jogalap, amely az EUMSZ 296. cikk (2) bekezdésének és az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének a tekintetben történő megsértésén alapul, hogy az „aránytalanul nagy erőfeszítés” általános kifejezés került alkalmazásra, amelynek alapján az átalánykorrekciót igazolták. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az AA/2017/013 vizsgálatra vonatkozó jogalap, amely az EUMSZ 296. cikk (2) bekezdésének és az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének a tekintetben történő megsértésén alapul, hogy az „aránytalanul nagy erőfeszítés” általános kifejezés került alkalmazásra, amelynek alapján az átalánykorrekciót igazolták.

| 4. | A negyedik, a késedelmes fizetéseket érintő CEB/2018/057 vizsgálatra vonatkozó jogalap, amely az (EU) 907/2014 rendelet 5. cikke (4) bekezdésének a tekintetben történő megsértésén alapul, hogy késedelmes fizetések történtek a 2015. évi egységes kérelem vonatkozásában, jóllehet fennálltak a KAP 2015–2020 reformja alkalmazásához kapcsolódó „különleges feltételek” a szervezésben. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a késedelmes fizetéseket érintő CEB/2018/057 vizsgálatra vonatkozó jogalap, amely az (EU) 907/2014 rendelet 5. cikke (4) bekezdésének a tekintetben történő megsértésén alapul, hogy késedelmes fizetések történtek a 2015. évi egységes kérelem vonatkozásában, jóllehet fennálltak a KAP 2015–2020 reformja alkalmazásához kapcsolódó „különleges feltételek” a szervezésben.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/39

---

2021. április 26-án benyújtott kereset – Shopify kontra EUIPO – Rossi és társai (Shoppi)

(T-222/21. sz. ügy)

(2021/C 228/51)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Shopify Inc. (Ottawa, Ontario, Kanada) (képviselők: S. Völker és M. Pemsel ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Massimo Carlo Alberto Rossi (Fiano, Olaszország), Salvatore Vacante (Berlin, Németország), Shoppi Ltd (London, Egyesült Királyság)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: sötétkék, fehér, piros, narancssárga színű Shoppi európai uniós ábrás védjegy – 16 684 797. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: Az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2021. február 18-án hozott határozata (R 785/2020-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | utasítsa el az EUIPO második fellebbezési tanácsa előtti eljárásban részt vevő többi fél által a törlési osztály 2020. február 6-i határozatával szemben benyújtott fellebbezést (törlési szám: 000034203 C); |
| --- | --- |

—

utasítsa el az EUIPO második fellebbezési tanácsa előtti eljárásban részt vevő többi fél által a törlési osztály 2020. február 6-i határozatával szemben benyújtott fellebbezést (törlési szám: 000034203 C);

| — | az EUIPO-t és az EUIPO második fellebbezési tanácsa előtti eljárásban részt vevő többi felet kötelezze a költségek viselésére, ideértve a fellebbezési tanács előtti eljárásban felmerült költségeket is. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és az EUIPO második fellebbezési tanácsa előtti eljárásban részt vevő többi felet kötelezze a költségek viselésére, ideértve a fellebbezési tanács előtti eljárásban felmerült költségeket is.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezett 60. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezett 60. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/40

---

2021. április 27-én benyújtott kereset – PepsiCo kontra EUIPO (Smartfood)

(T-224/21. sz. ügy)

(2021/C 228/52)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: PepsiCo, Inc. (Raleigh, Észak-Karolina, Egyesült Államok) (képviselők: V. von Bomhard és J. Fuhrmann ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: a Smartfood európai uniós színes ábrás védjegy bejelentése – 18 170 180 sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2021. február 12-én hozott határozata (R 1947/2020-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megsértése.

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/40

---

2021. április 27-én benyújtott kereset – Ryanair kontra Bizottság

(T-225/21. sz. ügy)

(2021/C 228/53)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Ryanair DAC (Swords, Írország) (képviselők: E. Vahida, F-C. Laprévote, S. Rating, V. Blanc és I. Metaxas-Maranghidis ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az alperes által 2020. szeptember 4-én hozott, SA.58114 (2020/N) – Olaszország – Covid19 – Támogatás az Alitalia számára – állami támogatásról szóló határozatát; (1) és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az alperes által 2020. szeptember 4-én hozott, SA.58114 (2020/N) – Olaszország – Covid19 – Támogatás az Alitalia számára – állami támogatásról szóló határozatát; (1) és

| — | az alperest kötelezze a költségek megfizetésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek megfizetésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy az alperes visszaélt hatáskörével, és tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (2) bekezdésének b) pontját azáltal, hogy prioritást biztosított a támogatás ellenőrzésének, és befagyasztotta az Alitaliának 2017-ben és 2019-ben nyújtott jogellenes megmentési támogatásokra vonatkozó vizsgálatait. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy az alperes visszaélt hatáskörével, és tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (2) bekezdésének b) pontját azáltal, hogy prioritást biztosított a támogatás ellenőrzésének, és befagyasztotta az Alitaliának 2017-ben és 2019-ben nyújtott jogellenes megmentési támogatásokra vonatkozó vizsgálatait.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy az alperes tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (2) bekezdésének b) pontját, valamint nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el annak vizsgálata során, hogy a támogatás arányban áll-e a Covid19-válság által okozott kárral. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy az alperes tévesen alkalmazta az EUMSZ 107. cikk (2) bekezdésének b) pontját, valamint nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el annak vizsgálata során, hogy a támogatás arányban áll-e a Covid19-válság által okozott kárral.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az alperes megsértette az EUMSZ különös rendelkezéseit és az uniós jog azon általános elveit, amelyek az 1980-as évek vége óta megalapozták a légi közlekedés liberalizációját az Európai Unióban (úgymint – az 1008/2008 rendelet (2) által a légi közlekedésre alkalmazott – hátrányos megkülönböztetés tilalma, a szolgáltatásnyújtás szabadsága és a letelepedés szabadsága). |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az alperes megsértette az EUMSZ különös rendelkezéseit és az uniós jog azon általános elveit, amelyek az 1980-as évek vége óta megalapozták a légi közlekedés liberalizációját az Európai Unióban (úgymint – az 1008/2008 rendelet (2) által a légi közlekedésre alkalmazott – hátrányos megkülönböztetés tilalma, a szolgáltatásnyújtás szabadsága és a letelepedés szabadsága).

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy az alperes a komoly nehézségek ellenére nem indított hivatalos vizsgálati eljárást és megsértette a felperes eljárási jogait. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy az alperes a komoly nehézségek ellenére nem indított hivatalos vizsgálati eljárást és megsértette a felperes eljárási jogait.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy az alperes megsértette az indokolási kötelezettségét. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy az alperes megsértette az indokolási kötelezettségét.

---

(1)  HL 2021. C 41., 6. o.

(2)  A Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (átdolgozott változat) (EGT-vonatkozású szöveg) szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2008. L 293., 3. o.).

---

| 2021.6.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 228/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 228/41

---

2021. április 27-én benyújtott kereset – Retail Royalty v EUIPO – Fashion Energy (Sas ábrázolása)

(T-226/21. sz. ügy)

(2021/C 228/54)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Retail Royalty Co. (Las Vegas, Nevada, Egyesült Államok) (képviselők: J. Bogatz és Y. Stone ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Fashion Energy Srl (Milánó, Olaszország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: európai uniós ábrás védjegy (Sas ábrázolása) – 5 066 113. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2021. február 10-én hozott határozata (R 2813/2019-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának, 58. cikke (2) bekezdésének és 18. cikke (1) bekezdésének, valamint az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 10. cikkének (3) bekezdésével együttesen értelmezett 19. cikke (1) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának, 58. cikke (2) bekezdésének és 18. cikke (1) bekezdésének, valamint az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 10. cikkének (3) bekezdésével együttesen értelmezett 19. cikke (1) bekezdésének megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megsértése.

---