# Euroopa Liidu C 221/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 221 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik10. juuni 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 221

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik10. juuni 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 221/01 | Komisjoni arvamus, 3. juuni 2021, Suffolkis Ühendkuningriigis asuvas tuumajaamas Sizewell C (kaks UK EPR reaktorit) tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 221/01

Komisjoni arvamus, 3. juuni 2021, Suffolkis Ühendkuningriigis asuvas tuumajaamas Sizewell C (kaks UK EPR reaktorit) tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2021/C 221/02 | Nõukogu järeldused, mis käsitlevad võrdseid võimalusi ning kaasamist hariduse ja koolituse valdkonnas kõigi haridusalase edu edendamiseks | 3 |
| 2021/C 221/03 | Nõukogu järeldused, milles käsitletakse Euroopa ülikoolide algatust Kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonna ühendamine: tee sillutamine Euroopa kõrghariduse uuele mõõtmele | 14 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 221/04 | Euro vahetuskurss — 9. juuni 2021 | 25 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2021/C 221/02

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad võrdseid võimalusi ning kaasamist hariduse ja koolituse valdkonnas kõigi haridusalase edu edendamiseks

3

2021/C 221/03

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse Euroopa ülikoolide algatust Kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonna ühendamine: tee sillutamine Euroopa kõrghariduse uuele mõõtmele

14

Euroopa Komisjon

2021/C 221/04

Euro vahetuskurss — 9. juuni 2021

25

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 221/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9971 — P27 NPP/Bankgirot) (
  1
  ) | 26 |
| 2021/C 221/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 28 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 221/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9971 — P27 NPP/Bankgirot) (
  1
  )

1

26

2021/C 221/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 10.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

3. juuni 2021,

Suffolkis Ühendkuningriigis asuvas tuumajaamas Sizewell C (kaks UK EPR reaktorit) tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta

(ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2021/C 221/01)

Alljärgnev hindamine toimub Euratomi asutamislepingu alusel, ilma et sellega piirataks muid Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel tehtavaid täiendavaid hindamisi ning viimati nimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi (1).

Ühendkuningriigi valitsus esitas 17. augustil 2020 Euroopa Komisjonile vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 üldandmed tuumajaama Sizewell C radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise (2) kava kohta.

Võttes aluseks need andmed ja lisateabe, mida komisjon taotles 27. novembril 2020 ja 9. veebruaril 2021 ning mille Ühendkuningriigi ametiasutused esitasid 12. jaanuaril 2021 ja 9. veebruaril 2021, ning lisateabe, mille Ühendkuningriigi esindajad esitasid 10. veebruaril 2021 eksperdirühma koosolekul (videokonverentsi teel), ning lisateabe, mida taotleti 10. veebruaril 2021 (koosoleku lõpus) ja 23. veebruaril 2021 ning mille Ühendkuningriigi ametiasutused esitasid 15. veebruaril 2021 ja 8. märtsil 2021, koostas komisjon järgmisele arvamuse.

| 1. | Vahemaa tuumajaamast kuni lähima liikmesriigini (Prantsusmaa) on 138 km. |
| --- | --- |

1.

Vahemaa tuumajaamast kuni lähima liikmesriigini (Prantsusmaa) on 138 km.

| 2. | Võttes arvesse põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) (3) sätestatud piirdoosi, ei põhjusta tavapärastes käitamistingimustes eralduv gaasiline ja vedel radioaktiivne heide liikmesriikide elanikele sellist ohtu, mis võiks nende tervist mõjutada. |
| --- | --- |

2.

Võttes arvesse põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) (3) sätestatud piirdoosi, ei põhjusta tavapärastes käitamistingimustes eralduv gaasiline ja vedel radioaktiivne heide liikmesriikide elanikele sellist ohtu, mis võiks nende tervist mõjutada.

| 3. | Tahked madala radioaktiivsusega jäätmed ladustatakse enne nende vedu Ühendkuningriigi reguleeriva asutuse heakskiidetud lõppladustamisrajatistesse ajutiselt kohapeal.
  Kasutatud kütuseelemendid ja keskmise radioaktiivsusega tahked jäätmed ladustatakse ajutiselt kohapeal, kuni saab hakata kasutama sügaval geoloogilistes kihtides ladustamise hoidlat. Kasutatud tuumkütuse ümbertöötamist ei ole kavandatud. |
| --- | --- |

3.

Tahked madala radioaktiivsusega jäätmed ladustatakse enne nende vedu Ühendkuningriigi reguleeriva asutuse heakskiidetud lõppladustamisrajatistesse ajutiselt kohapeal.

Kasutatud kütuseelemendid ja keskmise radioaktiivsusega tahked jäätmed ladustatakse ajutiselt kohapeal, kuni saab hakata kasutama sügaval geoloogilistes kihtides ladustamise hoidlat. Kasutatud tuumkütuse ümbertöötamist ei ole kavandatud.

| 4. | Põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud viitetasemeid arvesse võttes ei kujuta doos, mille liikmesriigi elanikud võivad saada üldandmetes käsitletud eri tüüpi ja ulatusega õnnetuste korral radioaktiivse heite ootamatu keskkonda sattumise tagajärjel, nende tervise seisukohast olulist ohtu. |
| --- | --- |

4.

Põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud viitetasemeid arvesse võttes ei kujuta doos, mille liikmesriigi elanikud võivad saada üldandmetes käsitletud eri tüüpi ja ulatusega õnnetuste korral radioaktiivse heite ootamatu keskkonda sattumise tagajärjel, nende tervise seisukohast olulist ohtu.

Kokkuvõttes leiab komisjon, et Ühendkuningriigis Suffolki rannikul asuva tuumajaama Sizewell C kahe EPR reaktori kasutamise käigus tekkivate mis tahes kujul radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine ei põhjusta tavapärastes käitamistingimustes ega ka üldandmetes käsitletud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel radioaktiivse heite ootamatu keskkonda sattumise korral tervise seisukohast olulist vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastust liikmesriigis, võttes arvesse põhiliste ohutusnormide (direktiiv 2013/59/Euratom) sätteid.

Brüssel, 3. juuni 2021.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Kadri SIMSON

---

(1)  Näiteks tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel põhjalikumalt hinnata keskkonnaaspekte. Komisjon soovib juhtida tähelepanu järgmistele direktiividele: direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, mida on muudetud direktiiviga 2014/52/EL; direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta, direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ning direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik.

1

(2)  Radioaktiivsete jäätmete lõppladustamine komisjoni 11. oktoobri 2010. aasta soovituse 2010/635/Euratom (Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaldamise kohta) punkti 1 tähenduses (ELT L 279, 23.10.2010, lk 36).

2

(3)  Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).

3

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 10.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/3

---

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad võrdseid võimalusi ning kaasamist hariduse ja koolituse valdkonnas kõigi haridusalase edu edendamiseks

(2021/C 221/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

PIDADES SILMAS

| 1. | Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt 2017. aasta Göteborgi sotsiaaltippkohtumisel ühiselt välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eelkõige selle esimest, kolmandat ja üheteistkümnendat põhimõtet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõukogu resolutsiooni, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), milles seatakse esimeseks strateegiliseks prioriteediks hariduse ja koolituse valdkonnas parema kvaliteedi, võrdsete võimaluste, kaasatuse ja edu tagamine kõigile; |
| --- | --- |

2.

TULETADES MEELDE lisas esitatud poliitilist tausta;

VÕTTES ARVESSE

| 3. | hariduse ja koolituse valdkonna 2020. aasta ülevaate tulemusi, millest nähtub muu hulgas, et:






  a) | osalemine alushariduses ja lapsehoius alates neljandast eluaastast on tänu liikmesriikide pidevatele jõupingutustele suur, jäädes veidi alla HK 2020 eesmärgile, kuid probleemiks on endiselt ebavõrdne juurdepääs ja kvaliteet; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

osalemine alushariduses ja lapsehoius alates neljandast eluaastast on tänu liikmesriikide pidevatele jõupingutustele suur, jäädes veidi alla HK 2020 eesmärgile, kuid probleemiks on endiselt ebavõrdne juurdepääs ja kvaliteet;

| b) | madala haridustasemega noorte osakaal oli 2019. aastal 10,2 %, saavutades peaaegu HK 2020 eesmärgi. Puuetega inimeste puhul on see määr aga 20,3 % ning välismaal sündinud õpilased katkestavad oma õpingud suurema tõenäosusega kui nende eakaaslased, kes on sündinud asjaomases liikmesriigis (vastavalt 22,2 % ja 8,9 %). Haridussüsteemist lahkub varakult rohkem noori mehi kui noori naisi (vastavalt 11,9 % ja 8,4 %) ning see erinevus on viimasel kümnendil püsinud üldjoontes muutumatuna; |
| --- | --- |

b)

madala haridustasemega noorte osakaal oli 2019. aastal 10,2 %, saavutades peaaegu HK 2020 eesmärgi. Puuetega inimeste puhul on see määr aga 20,3 % ning välismaal sündinud õpilased katkestavad oma õpingud suurema tõenäosusega kui nende eakaaslased, kes on sündinud asjaomases liikmesriigis (vastavalt 22,2 % ja 8,9 %). Haridussüsteemist lahkub varakult rohkem noori mehi kui noori naisi (vastavalt 11,9 % ja 8,4 %) ning see erinevus on viimasel kümnendil püsinud üldjoontes muutumatuna;

| c) | 2018. aasta PISA uuringu tulemused näitavad, et EL ei ole täitnud oma HK 2020 eesmärki vähendada põhioskuste valdkonnas alasooritust vähem kui 15 %ni. Õigupoolest ELis tervikuna alasooritus loodusteadustes ja lugemises suurenes ning matemaatikas on see viimase kümne aasta jooksul püsinud muutumatuna (22,5 % lugemises, 22,9 % matemaatikas ja 22,3 % loodusteadustes ELi 27 liikmesriigis). Märkimisväärsed soolised erinevused alasoorituse määras püsivad ainult lugemisoskuse puhul: kehvade õpitulemustega õpilaste osakaal on poiste seas suurem. Lisaks sellele näitavad uuringu tulemused, kui oluline on õpilaste heaolu ja õpitulemuste jaoks koolikeskkond; |
| --- | --- |

c)

2018. aasta PISA uuringu tulemused näitavad, et EL ei ole täitnud oma HK 2020 eesmärki vähendada põhioskuste valdkonnas alasooritust vähem kui 15 %ni. Õigupoolest ELis tervikuna alasooritus loodusteadustes ja lugemises suurenes ning matemaatikas on see viimase kümne aasta jooksul püsinud muutumatuna (22,5 % lugemises, 22,9 % matemaatikas ja 22,3 % loodusteadustes ELi 27 liikmesriigis). Märkimisväärsed soolised erinevused alasoorituse määras püsivad ainult lugemisoskuse puhul: kehvade õpitulemustega õpilaste osakaal on poiste seas suurem. Lisaks sellele näitavad uuringu tulemused, kui oluline on õpilaste heaolu ja õpitulemuste jaoks koolikeskkond;

| d) | EL ja enamik liikmesriike on saavutanud HK 2020 eesmärgi, mille kohaselt peaks kolmanda taseme hariduse olema omandanud 40 % inimestest. Siiski püsivad ELis soolised erinevused ning vähemate võimalustega õpilastel on väiksemad ootused kolmanda taseme hariduse omandamise suhtes (43,4 %) kui nende eakaaslastel (82,3 %); |
| --- | --- |

d)

EL ja enamik liikmesriike on saavutanud HK 2020 eesmärgi, mille kohaselt peaks kolmanda taseme hariduse olema omandanud 40 % inimestest. Siiski püsivad ELis soolised erinevused ning vähemate võimalustega õpilastel on väiksemad ootused kolmanda taseme hariduse omandamise suhtes (43,4 %) kui nende eakaaslastel (82,3 %);

| e) | õppes osalemise suurendamine täiskasvanute seas on viimase kümne aasta jooksul aeglaselt edenenud ja osalemine on liikmesriigiti endiselt väga ebaühtlane. 2019. aastal oli täiskasvanute õppes osalemise määr ELi 27 liikmesriigis 10,8 %, mis on väike kasv võrreldes 7,8 %ga 2010. aastal ning jääb ikka veel kaugele 15 % eesmärgist; |
| --- | --- |

e)

õppes osalemise suurendamine täiskasvanute seas on viimase kümne aasta jooksul aeglaselt edenenud ja osalemine on liikmesriigiti endiselt väga ebaühtlane. 2019. aastal oli täiskasvanute õppes osalemise määr ELi 27 liikmesriigis 10,8 %, mis on väike kasv võrreldes 7,8 %ga 2010. aastal ning jääb ikka veel kaugele 15 % eesmärgist;

| f) | ELis on haridustulemuste puhul kõige olulisem tegur endiselt sotsiaal-majanduslik taust, mis takistab suurel osal noortest omandada piisaval tasemel põhioskusi ja pärsib sotsiaalset ülesliikumist; |
| --- | --- |

f)

ELis on haridustulemuste puhul kõige olulisem tegur endiselt sotsiaal-majanduslik taust, mis takistab suurel osal noortest omandada piisaval tasemel põhioskusi ja pärsib sotsiaalset ülesliikumist;

| 4. | ühenduse uuringut, mis käsitleb info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutust kodumajapidamistes ja üksikisikute poolt (Community survey on ICT usage in households and by individuals) ja mille kohaselt puudusid 2019. aastal viiendikul noortest (16–24aastased) ELis ikka veel elementaarsed digioskused; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eurydice’i 2020. aasta aruannet „Equity in school education in Europe: Structures, policies and student performance“ („Koolihariduse võrdsus Euroopas: struktuurid, poliitikad ja õpitulemused“), milles määratakse kindlaks paremate õpitulemustega seostatavad poliitikasuunad ja struktuurid ning mille kohaselt on võrdsed võimalused nii kaasatuse kui õigluse mõttes Euroopa koolides väga erineval tasemel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | COVID-19 pandeemiat, mis koos laialdase üleminekuga digitaalsele õpetamisele ja õppimisele on seadnud haridus- ja koolitussüsteemid kogu ELis märkimisväärse surve alla ning mõjutab tõenäoliselt hariduse ja koolituse valdkonnas mitme ELi tasandi eesmärgi ja näitaja saavutamise suunas tehtavaid edusamme; |
| --- | --- |

6.

LEIAB, ET

| 7. | uues strateegilises raamistikus üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), ning arvestades selle üldist poliitilist eesmärki luua Euroopa haridusruum, on nüüd aeg teha kokkuvõte seni tehtud edusammudest võrdsete võimaluste ning hariduses ja koolituses osalemise parandamisel, et edendada kõigi haridusalast edu ning anda uus hoog ELi tasandi koostööle ja riikide tööle selles valdkonnas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kuigi nõukogu on juba tegelenud võrdsete võimaluste, kaasava hariduse ning hariduses ja koolituses edu saavutamise küsimustega, tuleb neid veel käsitleda tervikuna ning läbipõimunud ja üksteisest sõltuvate punktidena, mis võib aidata kindlaks teha haridus- ja koolitussüsteemide võime pakkuda kõigile tõeliselt sotsiaalselt kaasavat, sidusat, õiglast ja edukat kvaliteetharidust ja -koolitust, sealhulgas elukestvat õpet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | eelkõige pärast ülemaailmset COVID-19 pandeemiat, mis mõjutas kõiki haridus- ja koolitussüsteeme, sealhulgas alusharidust ja lapsehoidu, on ELi haridusministrid mitmes alates 2020. aastast peetud arutelus rõhutanud, kui tähtis on parandada võrdseid võimalusi ning haridusse ja koolitusse kaasamist, et tagada, et kedagi ei jäeta kõrvale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid peaksid kasutama ära asjaolu, et kaasatus on üks põhiprioriteete kõigi ELi poliitikavaldkondade, rahastamisprogrammide ja -vahendite puhul, näiteks uus programm „Erasmus+“, milles käsitletakse spetsiaalseid kaasamismeetmeid; Euroopa Sotsiaalfond+, mis toetab võrdse kvaliteetsele haridusele ja koolitusele juurdepääsu edendamist kõigil tasanditel, eelkõige ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks; ning ELi taaste- ja vastupidavusrahastu, mis tuleks täielikult kasutusele võtta, et tegeleda haridusliku ebavõrdsusega, mida praegune kriis on süvendanud; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hariduse ja koolituse potentsiaali kaasatuse edendamisel on tunnustatud ühiselt välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sambas ning samuti komisjoni poolt hiljuti vastu võetud tegevuskavas, (1) milles rõhutatakse, et haridus ja koolitus on üliolulised, et luua uusi võimalusi kõigi jaoks; |
| --- | --- |

11.

TUNNISTAB, ET

| 12. | võrdse juurdepääsu, kaasatuse ja edu tagamine kõigile hariduse ja koolituse valdkonnas on hariduse ja koolituse aluspõhimõte, kuid selle saavutamine on ELi haridus- ja koolitussüsteemidele endiselt keeruline, kusjuures liikmesriikide vahel ja sees esineb märkimisväärseid erinevusi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | haridusel ja koolitusel on oluline roll ebavõrdsuse, täpsemalt sotsiaal-majandusliku staatuse, sisserändaja tausta, rassilise või etnilise päritolu (2), soo, seksuaalse sättumuse või puuetega seotud ebavõrdsuse vähendamisel ning on tõendeid selle kohta, et kõige paremini toimivad need haridus- ja koolitussüsteemid, milles pannakse rõhku võrdsusele ja kaasamisele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nagu ilmnes COVID-19 pandeemia ajal, on eriti positiivne mõju sotsiaalsele kaasamisele formaalse ja mitteformaalse hariduse ja koolituse asutuste koostööl; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kuna mitmekesisus ja erinevused tänapäeva ühiskonnas jätkuvalt suurenevad, on haridus- ja koolituspoliitikal esmatähtis roll diskrimineerimise ennetamisel ning kaasamise, integratsiooni ja mitmekesisuse austamise edendamisel Euroopa Liidus. Seetõttu tuleb haridus- ja koolitussüsteeme kujundada eesmärgiga tagada kõigi rühmade ja üksikisikute tegelik võrdne juurdepääs kvaliteetsetele õppimisvõimalustele ning võimalus oma haridus- või koolitustee edukalt läbida; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuleb jätkata jõupingutusi selle tagamiseks, et rohkem õppijaid suudab edukalt läbida keskhariduse ja -koolituse (või samaväärse hariduse ja koolituse) ning jätkata täienduskoolituse- või -õppe või kõrgharidusega, et nad saaksid arendada eluks väärtuslikke teadmisi, oskusi ja pädevusi ning end täiel määral teostada; |
| --- | --- |

16.

| 17. | viimastel aastatel on riiklikud ja piirkondlikud haridus- ja koolitussüsteemid suutnud parandada oma tulemusi võrdsema juurdepääsu ja kaasatuse tagamisel, mis võib toetada haridusalast edu, kuid vaja on veel täiendavaid jõupingutusi, tegevusi ja meetmeid, et parandada võrdsust, kaasatust ja haridusalast edu üheaegselt. See hõlmab vajadust pakkuda kättesaadavamat ja kvaliteetsemat elukestvat nõustamist hariduse ja koolituse kõikide tasandite ja liikide puhul (3); |
| --- | --- |

17.

| 18. | uuel programmil „Erasmus+“ on nüüd tõhusamad vahendid, et paremini edendada sotsiaalset kaasatust ja võrdsust ning parandada erivajaduste ja/või vähemate võimalustega inimesteni jõudmist, sealhulgas muutes liikuvusmeetmed kättesaadavamaks suuremale hulgale õppijatele, õpetajatele, koolitajatele, õpetajate koolitajatele ja muudele töötajatele; |
| --- | --- |

18.

RÕHUTAB, ET

| 19. | kõigil inimestel peaks kõigis eluetappides olema võimalus arendada mitmesuguseid põhipädevusi, (4) et maailmas nii ametialaselt kui ka isiklikult edu saavutada ning toime tulla ühiskonna ja majanduse praeguste ja tulevaste muutustega, sealhulgas nendega, mis toimuvad rohe- ja digipöörde raames. See on nii sotsiaalse õigluse kui ka ELi konkurentsivõime küsimus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | haridusel ja koolitusel on oluline roll Euroopa tuleviku kujundamisel ning selles, et kodanikud saavutaksid isikliku eneseteostuse ja heaolu, oleksid valmis kohanema ja tegutsema muutuval tööturul ning olema aktiivsed ja vastutustundlikud kodanikud; |
| --- | --- |

20.

| 21. | COVID-19 pandeemia on veelgi selgemalt esile toonud vajaduse tegeleda pandeemia vahetutest mõjudest kaugemale ulatuvate pikaajaliste struktuursete probleemidega, sealhulgas nendega, mis on seotud lastest õppijate ja haridustöötajate heaolu ja vaimse tervisega. Selline olukord on suurendanud vajadust tagada kaasav kvaliteetne haridus ja koolitus, sealhulgas alusharidus ja lapsehoid, ning teha see kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks kõigile õppijatele, olenemata nende soost, konkreetsest sotsiaal-majanduslikust, etnilisest, usulisest või kultuurilisest taustast, hariduslikest erivajadustest või muudest isiklikest asjaoludest; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kõigi võrdsed võimalused haridusele ja koolitusele juurdepääsul on üliolulised, ent neist ei piisa: erilist tähelepanu tuleb pöörata mureküsimuste intersektsionaalsusele, s.t täiendavate või kattuvate raskustega õppijatele, näiteks nendele, kellel on hariduslikud erivajadused või puue, neile, kes on keerulises isiklikus olukorras, ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga, rändetaustaga ja kes kuuluvad vähemusse, ning neile, kes on majanduslikult mahajäänud piirkondadest, eraldatud, saare- või äärepoolsetest piirkondadest, nagu ELi äärepoolseimad piirkonnad. Sama loogikat järgides tuleb arvesse võtta ka eriti andekate õppijate vajadusi, et neid toetada ja aidata neil ennast täiel määral teostada; |
| --- | --- |

22.

| 23. | võrdsete võimaluste ja kaasamise parandamine hariduses ja koolituses nõuab ka sootundlikkuse arendamist õpetamis- ja õppimisprotsessides ning haridus- ja koolitusasutustes, vaidlustades ja likvideerides samal ajal nii soostereotüüpe kui ka soolist kallutatust ning ennetades sool või seksuaalsel sättumusel põhinevat diskrimineerimist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | haridus- ja koolitussüsteemid peaksid võtma arvesse kõigi õppijate erinevaid individuaalseid vajadusi, võimeid ja oskusi ning pakkuma kõigile õppimisvõimalusi, hõlmates ka seoseid mitteformaalsete ja informaalsete keskkondadega, näiteks koostööd muu hulgas täiskasvanuhariduse keskuste, noorsootööasutuste ja -keskuste ning kultuuriasutustega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuleb veel pingutada, et varustada kõik õppijad sotsiaalsete, emotsionaalsete, kodaniku- ja kultuuridevaheliste pädevustega, mida on vaja ELi demokraatlike väärtuste, põhiõiguste, võrdsete võimaluste, sotsiaalse kaasatuse ja diskrimineerimiskeelu kinnitamiseks, tugevdamiseks ja edendamiseks ning kodanikuteadlikkuse ja -aktiivsuse soodustamiseks. Siinkohal võib mängida olulist rolli kodanikuharidus, tagades et kõik õppijad õpivad mõistma ja austama kõiki mitmekesisuse vorme, arendades seeläbi sallivust, demokraatlikke hoiakuid ja kriitilist mõtlemist ning kultuuridevaheliste ja kodanikuaktiivsuse alaste pädevuste omandamist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | alushariduses ja lapsehoius osalemine on oluline alus tulevasele isiklikule, haridus- ja ametialasele edule, mis on eriti tähtis ebasoodsas või haavatavas olukorras laste jaoks. Alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kvaliteeti, kaasavust, juurdepääsetavust ja taskukohasust on endiselt vaja parandada, et tagada kõigile lastele tegelikud võrdsed võimalused alushariduses ja lapsehoius osalemiseks (5); |
| --- | --- |

26.

| 27. | haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise ning edasijõudmatuse korral on noortel vähem sotsiaal-majanduslikke võimalusi, eelkõige neil, kes on tõrjutuse ohus, ja neil, kes on tõrjutuse suhtes kõige haavatavamad. Tuleb jätkata jõupingutuste tegemist, et tagada tõeliselt kaasavad süsteemid, kus kõik õppijad saavad kvaliteetse hariduse ning kus nende heaolu ja vaimset tervist edendatakse ja hoitakse. See koos ennetus- ja toetusmeetmetega, mis põhinevad õppijate individuaalsetel vajadustel ja senisest paremal kvaliteetsel elukestval nõustamisel, on väga oluline, et vähendada haridus- ja koolitussüsteemist varakult lahkumise määra ning suunata õppijaid keskhariduse (või samaväärse hariduse) eduka omandamise ning täienduskoolituse ja -õppe või kõrghariduse omandama asumise suunas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väga oluline on edendada paremate haridustulemuste saavutamist ja toetada sujuvat üleminekut tööturule, sealhulgas edendades elukestva nõustamise, elukestva õppe ja täiskasvanuõppe kaudu ning vajaduse korral täiendusõppe ja ümberõppe protsesside raames pidevat isiklikku, akadeemilist ja ametialast arengut ning kodanikuaktiivsust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehvade õpitulemustega õpilaste osakaal on endiselt liiga suur ning ebasoodsatest oludest, majanduslikult mahajäänud piirkondadest või eraldatud, saare- või äärepoolsetest piirkondadest, näiteks ELi äärepoolseimatest piirkondadest pärit õppijad on kogu Euroopas kehvade õpitulemuste ja madala haridustasemega noorte seas üleesindatud. Seetõttu on endiselt vaja kindlaks määrata haridus- ja koolitusalased poliitikameetmed, mis võimaldaks kõigi õppijate haridusalast edu veel paremini suurendada, sealhulgas uuenduslikud pedagoogilised lähenemisviisid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutseharidus ja -õpe, sealhulgas õpipoisiõpe ja muud töökohapõhise õppe vormid, aitavad suurendada võrdseid võimalusi, tagades et kutsehariduse õppekavad on kvaliteetsed, kaasavad ja kõigile, sealhulgas haavatavatele rühmadele juurdepääsetavad (6); |
| --- | --- |

30.

| 31. | samamoodi annab täiskasvanuharidus kõigile, sealhulgas haavatavatele rühmadele paindlikud võimalused õppimisele juurdepääsuks ning annab teise või alternatiivse võimaluse oskuste ja kvalifikatsioonide omandamiseks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | koostöö ja õigeaegne teabevahetus haridus- ja koolitusasutuste, noorsootöö- ja sotsiaalsektori vahel võimaldaks varakult avastada haridussüsteemist varakult lahkumise ohus olevad õppijad ning tagaks asjakohasemad toetusmeetmed haavatavatele, näiteks mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele, sealhulgas tugevdatud noortegarantii kaudu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kõrgharidus võib edendada võrdsust ja kaasatust, hõlbustades ja toetades õpilaste sujuvat üleminekut keskhariduselt kõrgharidusele, toetades igat liiki õppijate juurdepääsu kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ning edendades alaesindatud rühmade, sealhulgas mittetraditsiooniliste õppijate osalemist. Ühtlasi võib kõrgharidus aidata ka kaasata täiskasvanuid, edendada oskuste täiendamist ja ümberõpet ning mängida rolli elukestvas õppes täiemahulistele õppekavadele paindlike alternatiivide pakkumisega, uurides mikrokvalifikatsioonitunnistusi käsitleva Euroopa lähenemisviisi kontseptsiooni ja kasutamist; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kõrghariduse sotsiaalse mõõtme edasiarendamiseks on oluline Bologna protsessi raames tehtud töö; |
| --- | --- |

34.

| 35. | digitehnoloogial on oluline roll õpikeskkondade, digitaalpedagoogika, vahendite ja ülesannete kohandamisel erinevate õppijate jaoks ja neile sobivaks muutmisel. See võib edendada tõelist kaasamist, eeldusel et samal ajal tegeletakse digilõhe probleemidega seoses digitaristu, ühendatuse ning juurdepääsuga digiseadmetele, -varustusele, -ressurssidele ja digioskustele, nagu ka nende juurdepääsetavusega puuetega inimeste jaoks. Kuigi digitehnoloogia võimaldas COVID-19 pandeemia ajal rakendada distantsõpet, tõi see olukord aga esile ka erinevused digiseadmete kättesaadavuses ja ühendatuses ning muud digilõhe vormid, nagu õppijate, haridustöötajate ja hooldajate digipädevus ning sellega seotud toetuse kättesaadavus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | digilõhe ületamisele ning kaasavama õpetamise ja õppimise edendamisele võib kaasa aidata ka kujunemisjärgus tehnoloogite, näiteks tehisintellekti eetiline, vastutustundlik ja kaasav kasutamine; |
| --- | --- |

36.

| 37. | suurenev juurdepääs virtuaalsetele õpikeskkondadele annab palju uusi võimalusi. Virtuaalsete õpikeskkondade üha sagedasem ja kasvav kättesaadavus ja kasutamine seab aga õppijad suuremasse ohtu langeda küberkiusamise või muud liiki veebipõhise ahistamise ohvriks või desinformatsiooni sihtmärgiks, eelkõige sotsiaalvõrgustikes. Turvalise virtuaalse õpikeskkonna tõelise edendamise eesmärgil tuleb teha jõupingutusi, tagamaks et õppijad on haritud ja haridustöötajad koolitatud veebiturvalisuse alal ning et nad on teadlikud teatavate platvormide või veebipõhiste vahenditega seotud võimalikest ohtudest. Samal ajal peaks haridus- ja koolitusasutustel olema selged suunised ja menetlused nendele küsimustega tegelemiseks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | õpetajad, koolitajad, alushariduse ja lapsehoiu spetsialistid ja muu pedagoogiline personal ning haridus- ja koolitusasutuste juhid ja nõustajad kõigil tasanditel on keskse tähtsusega, et toetada kõigi võrdseid võimalusi, kaasatust ja edu hariduses ja koolituses. Selle ülesande täitmiseks peavad nad olema väga pädevad ning neil peavad olema oskused, pädevused ja taustteadmised, mida on vaja haridusliku ebavõrdsuse mõistmiseks ja lahendamiseks ning selleks, et õpetada ja harida üha mitmekesisemas, mitmekeelsemas ja mitmekultuurilisemas keskkonnas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | õpetajate, koolitajate ja muude haridustöötajate põhikoolitus, töösse sisseelamine ja pidev ametialane areng peaksid olema kooskõlas asjaomaste riiklike ja piirkondlike standarditega, kui see on asjakohane, ning haridus- ja koolitusasutuste arenguprotsessidega. See on oluline, et luua uusi lähenemisviise, mille eesmärk on paremini reageerida uutele ja keerulistele oludele, näiteks seoses digi- ja rohepöördega. Tuleb teha jõupingutusi, et õpetajaid, koolitajaid, haridus- ja koolitusasutuste juhte ning nõustajaid võrdsete võimaluste, õpetamise kvaliteedi ja elukestva nõustamise hoogsal edendamisel toetada. Lisaks tuleb teha pingutusi, et meelitada kõnealusele kutsealale parimad kandidaadid ja tegeleda õpetajate nappusega, kus vaja, kasutades paremaid ja paindlikumaid värbamisstrateegiaid. See aitab ühtlasi suurendada haridus- ja koolitusasutuste kvaliteeti ja kaasavust, parandades seeläbi haridus- ja koolitussüsteemide juhtimist; |
| --- | --- |

39.

KUTSUB LIIKMESRIIKE OMA RIIGI OLUDEST LÄHTUVALT NING KOOSKÕLAS SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTTEGA

| 40. | rakendama hariduspoliitilisi meetmeid ja viima asjakohastel juhtudel läbi haridus- ja koolitussüsteemide reforme, võttes arvesse hariduse ja koolituse kogu spektrit ning kasutades kogu asutust hõlmavat lähenemisviisi, et suurendada võrdseid võimalusi ja kaasamist ning edendada haridusalast edu kõikide hariduse ja koolituse tasandite ja liikide puhul, eelkõige tehes järgmist:






  a) | tegeledes õppijate suureneva mitmekesisusega ning parandades kõigi õppijate, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate ja haavatavate rühmade, näiteks vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate õppijate, konkreetsete õpivajadustega õppijate, puuetega inimeste, vähem kvalifitseeritud / napimate oskustega inimeste, rändetaustaga inimeste, vähemuste ning selliste inimeste juurdepääsu kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja -koolitusele, kellel on vähem võimalusi oma geograafilise asukoha, soo ja/või sotsiaal-majanduslikult ebasoodsa olukorra tõttu; |
| --- | --- | --- |

40.

a)

tegeledes õppijate suureneva mitmekesisusega ning parandades kõigi õppijate, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate ja haavatavate rühmade, näiteks vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate õppijate, konkreetsete õpivajadustega õppijate, puuetega inimeste, vähem kvalifitseeritud / napimate oskustega inimeste, rändetaustaga inimeste, vähemuste ning selliste inimeste juurdepääsu kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja -koolitusele, kellel on vähem võimalusi oma geograafilise asukoha, soo ja/või sotsiaal-majanduslikult ebasoodsa olukorra tõttu;

| b) | edendades riikliku ja piirkondliku tasandi terviklikke haridusalaseid edustrateegiaid, mis põhinevad kõikidel tasanditel tehtaval tugeval valdkondadevahelisel koostööl, et soodustada keskhariduse ja -koolituse (või samaväärse hariduse ja koolituse) edukat läbimist ning vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist ja alasooritust, sealhulgas toetades kogu asutust hõlmavat lähenemisviisi ja valdkondadevahelise koostöö projekte koolides ja seoses koolidega üldise kaasava õppijakeskse haridus- ja koolitusvisiooniga, edendades kõrvalejäetuse märkide varajast avastamist, tugevdades riskirühma õppijatele mõeldud individuaalse juhendamise ja toetamise raamistikke ning edendades ja toetades lapsevanemate, hooldajate, perede ja kogukondade kaasamist; |
| --- | --- |

b)

edendades riikliku ja piirkondliku tasandi terviklikke haridusalaseid edustrateegiaid, mis põhinevad kõikidel tasanditel tehtaval tugeval valdkondadevahelisel koostööl, et soodustada keskhariduse ja -koolituse (või samaväärse hariduse ja koolituse) edukat läbimist ning vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist ja alasooritust, sealhulgas toetades kogu asutust hõlmavat lähenemisviisi ja valdkondadevahelise koostöö projekte koolides ja seoses koolidega üldise kaasava õppijakeskse haridus- ja koolitusvisiooniga, edendades kõrvalejäetuse märkide varajast avastamist, tugevdades riskirühma õppijatele mõeldud individuaalse juhendamise ja toetamise raamistikke ning edendades ja toetades lapsevanemate, hooldajate, perede ja kogukondade kaasamist;

| c) | töötades selle nimel, et tagada, et kõik õppijad saavutavad põhioskuste, sealhulgas digioskuste baastaseme, pöörates erilist tähelepanu rühmadele, kelle puhul on alasoorituse ja haridussüsteemist varakult lahkumise oht suurem, sealhulgas määrates kindlaks tõhusad poliitikareformid, et toetada põhioskuste paremat omandamist, eelkõige seoses õppekava ja/või hindamise ning elukestva nõustamisega, samuti institutsioonide ja töötajate suutlikkusega olla innovaatiline ning arendada õppijakeskseid õpimeetodeid ja -keskkondi; |
| --- | --- |

c)

töötades selle nimel, et tagada, et kõik õppijad saavutavad põhioskuste, sealhulgas digioskuste baastaseme, pöörates erilist tähelepanu rühmadele, kelle puhul on alasoorituse ja haridussüsteemist varakult lahkumise oht suurem, sealhulgas määrates kindlaks tõhusad poliitikareformid, et toetada põhioskuste paremat omandamist, eelkõige seoses õppekava ja/või hindamise ning elukestva nõustamisega, samuti institutsioonide ja töötajate suutlikkusega olla innovaatiline ning arendada õppijakeskseid õpimeetodeid ja -keskkondi;

| d) | töötades selle nimel, et kõik õppijad, sealhulgas eriti andekad õppijad, on piisavalt toetatud ja intellektuaalselt stimuleeritud vastavalt oma võimetele ja oskustele, kaitstes samal ajal nende füüsilist, emotsionaalset ja psüühilist heaolu; |
| --- | --- |

d)

töötades selle nimel, et kõik õppijad, sealhulgas eriti andekad õppijad, on piisavalt toetatud ja intellektuaalselt stimuleeritud vastavalt oma võimetele ja oskustele, kaitstes samal ajal nende füüsilist, emotsionaalset ja psüühilist heaolu;

| e) | hoides haridus- ja koolitusasutusi turvalise keskkonnana, kus ei esine vägivalda, rassismi, kiusamist, küberkiusamist, seksuaalset ahistamist, seksismi, vaenukõnet, desinformatsiooni, väärinfot ega ühelgi kujul diskrimineerimist; |
| --- | --- |

e)

hoides haridus- ja koolitusasutusi turvalise keskkonnana, kus ei esine vägivalda, rassismi, kiusamist, küberkiusamist, seksuaalset ahistamist, seksismi, vaenukõnet, desinformatsiooni, väärinfot ega ühelgi kujul diskrimineerimist;

| f) | soodustades turvalist, sõbralikku ja toetavat õpikeskkonda, sealhulgas veebipõhist õpikeskkonda, kus kõik õppijad saavad kasvada ja areneda üksikisikute ja kogukonna liikmetena ning tunda, et neid ja nende eriomaseid andeid ja vajadusi austatakse, väärtustatakse ja tunnustatakse, esitades samal ajal kõigile õppijatele asjakohaselt kõrgeid ootusi ja hoolitsedes nende isikliku heaolu eest; |
| --- | --- |

f)

soodustades turvalist, sõbralikku ja toetavat õpikeskkonda, sealhulgas veebipõhist õpikeskkonda, kus kõik õppijad saavad kasvada ja areneda üksikisikute ja kogukonna liikmetena ning tunda, et neid ja nende eriomaseid andeid ja vajadusi austatakse, väärtustatakse ja tunnustatakse, esitades samal ajal kõigile õppijatele asjakohaselt kõrgeid ootusi ja hoolitsedes nende isikliku heaolu eest;

| g) | tagades, et haridus- ja koolitusasutuste sisestes ja välistes kvaliteeditagamise protsessides võetakse arvesse kõigi õppijate võrdse juurdepääsu, kaasamise ja haridusalase eduga seotud küsimusi; |
| --- | --- |

g)

tagades, et haridus- ja koolitusasutuste sisestes ja välistes kvaliteeditagamise protsessides võetakse arvesse kõigi õppijate võrdse juurdepääsu, kaasamise ja haridusalase eduga seotud küsimusi;

| h) | kaaludes vastavalt riiklikele ja piirkondlikele oludele tõhusa elukestva nõustamise poliitika rakendamist, karjäärinõustamist ja karjäärioskuste arendamise võimaluste pakkumist hariduse ja koolituse kõikide tasandite ja liikide puhul, sealhulgas selleks, et toetada karjäärialaseid üleminekuid inimeste elus; |
| --- | --- |

h)

kaaludes vastavalt riiklikele ja piirkondlikele oludele tõhusa elukestva nõustamise poliitika rakendamist, karjäärinõustamist ja karjäärioskuste arendamise võimaluste pakkumist hariduse ja koolituse kõikide tasandite ja liikide puhul, sealhulgas selleks, et toetada karjäärialaseid üleminekuid inimeste elus;

| i) | edendades haridus- ja koolitusasutustes mitmekeelsust õppijate keelelist tausta väärtustades ja rakendades, millega tugevdatakse õppekeele oskust ning ühtlasi toetatakse täiendavate keeleoskuste omandamist; |
| --- | --- |

i)

edendades haridus- ja koolitusasutustes mitmekeelsust õppijate keelelist tausta väärtustades ja rakendades, millega tugevdatakse õppekeele oskust ning ühtlasi toetatakse täiendavate keeleoskuste omandamist;

| j) | tagades õppimisvõimaluste ja kaasavate keskkondade juurdepääsetavuse ning pakkudes individuaalseid toetusmeetmeid õpikeskkondades, mis maksimeerivad puuetega inimeste akadeemilist ja sotsiaalset arengut, et hõlbustada nende haridusteed (7); |
| --- | --- |

j)

tagades õppimisvõimaluste ja kaasavate keskkondade juurdepääsetavuse ning pakkudes individuaalseid toetusmeetmeid õpikeskkondades, mis maksimeerivad puuetega inimeste akadeemilist ja sotsiaalset arengut, et hõlbustada nende haridusteed (7);

| k) | tehes tööd õppijate seas psühholoogiliste raskuste ennetamiseks ja toetades psühholoogilistes raskustes õppijaid, sealhulgas vajaduse korral juurdepääsuga professionaalsele toele; |
| --- | --- |

k)

tehes tööd õppijate seas psühholoogiliste raskuste ennetamiseks ja toetades psühholoogilistes raskustes õppijaid, sealhulgas vajaduse korral juurdepääsuga professionaalsele toele;

| 41. | soodustama laiaulatuslikku dialoogi, koostööd ja innovaatilisi lähenemisviise avaliku sektori asutuste, haridus- ja koolitusasutuste ning peamiste sidusrühmade (kohalikud kogukonnad, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, lapsevanemad ja hooldajad, laiendatud perekond, noortevaldkonna osalejad, sotsiaal- ja kultuurivahendajad, vabatahtlikud, sotsiaalpartnerid, tööandjad ja kodanikuühiskond) vahel, et tagada selliste kaasavate haridus- ja koolitusstrateegiate loomine, mis edendavad võrdseid võimalusi ja kaasamist ning vastavad laiema kogukonna vajadustele; |
| --- | --- |

41.

| 42. | soodustama õppimisvõimaluste pakkumist kõigile õppijatele, et nad saaksid osaleda kogu elu jooksul paindlikes haridus- ja koolitusvormides, sealhulgas varasemate õpingute valideerimise kaudu ning samuti mitteformaalsetes ja informaalsetes keskkondades ja paindlike lähenemisviiside raames, sealhulgas uurides mikrokvalifikatsioonitunnistusi käsitleva Euroopa lähenemisviisi kontseptsiooni ja kasutamist, õõnestamata samal ajal täiemahuliste õppekavade aluspõhimõtet formaalhariduses ja -koolituses; |
| --- | --- |

42.

| 43. | soodustama ja hõlbustama juurdepääsu kvaliteetsele alusharidusele ja lapsehoiule kõigi laste jaoks, olenemata nende individuaalsest, perekondlikust või sotsiaalsest olukorrast, ning jätkama kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide Euroopa kvaliteediraamistiku rakendamist, sealhulgas jätkates investeerimist alusharidusse ja lapsehoidu, et tagada juurdepääs suuremale hulgale lastele ja parandada kvaliteedistandardeid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pakkuma formaalharidusest ja -koolitusest kvalifikatsioonita või madala kvalifikatsiooniga lahkunud täiskasvanutele võimalusi teise võimaluse hariduseks, sealhulgas paindlikke oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalusi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uurima võimalusi soo ja muude asjakohaste parameetrite alusel liigitatud selliste riiklike andmekogumis-, järelevalve- ja hindamissüsteemide väljatöötamiseks ja täiustamiseks, mis võimaldaks liikmesriikidel hinnata eraldi poliitikaalgatuste mõju ning aitaks seeläbi mõõta edusamme, mida on haridus- ja koolitussüsteemides tehtud võrdsete võimaluste, kaasamise ja edu saavutamise edendamisel; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kasutama asjakohastel juhtudel jätkuvalt Euroopa Eriõppe ja Kaasava Hariduse Agentuuri pakutavaid võimalusi, et rakendada, jälgida, dokumenteerida ja levitada haridus- ja koolitussüsteemides edukaks osutunud kaasavaid lähenemisviise; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kasutama täielikult selliseid haridus- ja koolitusasutustele mõeldud Euroopa koostöövahendeid nagu eTwinningu platvorm, School Education Gateway ja EPALE (Euroopa täiskasvanuõppe elektrooniline platvorm), et tõhustada koostööd ning teabe, parimate tavade ja ressursside vahetamist seoses võrdsete võimaluste, kaasamise ja haridusalase edu edendamisega haridus- ja koolitusasutustes; |
| --- | --- |

47.

| 48. | suurendama digiseadmete ja -taristu, ühendatuse, avatud ja digitaalsete õppematerjalide ja -meetodite kättesaadavust, neile juurdepääsu, nende juurdepääsetavust ja kvaliteeti kõikidel haridus- ja koolitustasanditel, pakkudes sihipärast toetust, et tagada tõhus juurdepääs ebasoodsas olukorras olevatele õppijatele ja puuetega õppijatele igas vanuses, käsitledes samal ajal ka vajadust arendada põhi- ja kõrgema taseme digioskusi ja -pädevusi hariduse ja koolituse kõikide tasandite ja liikide puhul, et kasutada täielikult ära digiõppe potentsiaal kaasavama ja edu soosivama õpetamis- ja õpikeskkonna loomisel; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tagama, et õpetajatele, koolitajatele, alushariduse ja lapsehoiu spetsialistidele, pedagoogilisele personalile ja muudele haridustöötajatele ning kõigi tasandite haridus- ja koolitusasutuste juhtidele pakutakse kogu tuge, mida nad vajavad, sealhulgas vajalikku põhikoolitust, ametisse sisseelamise tuge ja pidevat ametialast enesearendamist, et mõista hariduslikku ebavõrdsust ja sellega tegeleda ning käsitleda isiklikku kallutatust ja isiklikke eelarvamusi, et edendada tõelist kaasatust ja edu, tulla toime mitmekesisusega, edendada asjakohast õpimotivatsiooni ning saavutada mitmekesiste sihtrühmade head õpitulemused, tehes koostööd muude sidusrühmadega. See tähendab põhi- ja kõrgema taseme digipädevuste ja innovaatilise pedagoogika ning sotsiaalsete ja emotsionaalsete oskuste arendamise toetamist, edendades samal ajal haridustöötajate heaolu ja vaimset tervist; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tegelema õpetajate nappusega seal, kus seda esineb, eeskätt eripedagoogika valdkonnas ning multikultuurilistes ja mitmekeelsetes keskkondades; |
| --- | --- |

50.

| 51. | jätkama 2015. aasta Pariisi deklaratsioonis võetud kohustuste täitmist, eelkõige kodanikuhariduse kaudu, et edendada kodanikuaktiivsust ning kultiveerida sallivust ja demokraatlikke hoiakuid, kultuuridevahelisi pädevusi, digikirjaoskust ja meediapädevust ning kriitilist mõtlemist; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kasutama vastavalt riiklikele või piirkondlikele vajadustele täiel määral kõiki kättesaadavaid piirkondlikke, riiklikke ja ELi rahastamismehhanisme ja -programme, nagu Erasmus+, Euroopa Sotsiaalfond+ koos muude Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega ja InvestEU, ning taaste- ja vastupidavusrahastu raames pakutavaid uusi võimalusi, et edendada kestlikku investeerimist õiglasse ja kaasavasse haridusse ja koolitusse, eesmärgiga edendada kõigi haridusalast edu; |
| --- | --- |

52.

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES KOOSKÕLAS NENDE PÄDEVUSTEGA JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTTES

| 53. | kasutama avatud koordinatsiooni meetodi kaudu maksimaalselt ära võimalusi, mida pakub uus strateegiline raamistik üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), et edendada heade tavade ja innovaatiliste lähenemisviiside vahetamist küsimuses, kuidas saavutada õiglasem ja kaasavam haridus ja koolitus, mis soodustab edukust, nimelt tugevdades vastastikust õppimist, ning tehes vajaduse korral teadusuuringuid ja uurimusi, et edendada tõenduspõhist poliitikakujundamist ning töötada välja ja levitada edukaid poliitikatavasid, mis käsitlevad kõigi võrdseid võimalusi, kaasamist ja edu hariduses ja koolituses; |
| --- | --- |

53.

kasutama avatud koordinatsiooni meetodi kaudu maksimaalselt ära võimalusi, mida pakub uus strateegiline raamistik üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), et edendada heade tavade ja innovaatiliste lähenemisviiside vahetamist küsimuses, kuidas saavutada õiglasem ja kaasavam haridus ja koolitus, mis soodustab edukust, nimelt tugevdades vastastikust õppimist, ning tehes vajaduse korral teadusuuringuid ja uurimusi, et edendada tõenduspõhist poliitikakujundamist ning töötada välja ja levitada edukaid poliitikatavasid, mis käsitlevad kõigi võrdseid võimalusi, kaasamist ja edu hariduses ja koolituses;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES KOOSKÕLAS ALUSLEPINGUTEGA JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET TÄIELIKULT ARVESSE VÕTTES

| 54. | töötama koos liikmesriikidega algatuste kallal, mille komisjon on välja kuulutanud Euroopa oskuste tegevuskava ja Euroopa haridusruumi raames ja digiõppe tegevuskavas 2021–2027 ning mis parandavad võrdseid võimalusi, kaasamist ja edu hariduses ja koolituses, samuti lapse õiguste strateegiat, puuetega inimeste õiguste strateegiat aastateks 2021–2030 ja Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamise tegevuskava, sealhulgas lastegarantiid; |
| --- | --- |

54.

| 55. | töötama algatuse kallal, mille eesmärk on töötada koos liikmesriikidega välja poliitikasuunised alasoorituse vähendamiseks ning keskhariduse ja -koolituse (või samaväärse hariduse ja koolituse) läbimise suurendamiseks, pädevustaseme tõstmisele kaasaaitamiseks, hariduse omandamise lahtisidumiseks sotsiaal-majanduslikust taustast ning noorte töötuse ennetamiseks; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rakendama ellu strateegilise dialoogi liikmesriikidega, keskendudes hästitoimiva digitaalse ökosüsteemi väljaarendamisele ning digioskuste ja -pädevuste parandamisele, et hariduses ja koolituses saaks toimuda digipööre; |
| --- | --- |

56.

| 57. | koostama liikmesriikidele poliitikasuunised veebipõhise ja distantsõppe kohta alg- ja keskhariduses, et suurendada koolihariduse kaasavust ja paindlikkust ning parandada kõigi õppijate ulatuslike pädevuste arendamist; |
| --- | --- |

57.

| 58. | toetama koostööd Euroopa, riikliku ja piirkondliku tasandi asjaomaste sidusrühmade organisatsioonide ning liikmesriikides hariduse ja koolituse eest vastutavate ametiasutuste vahel, et nad saaksid anda ühise panuse poliitikasoovitustesse, mis käsitlevad innovaatilisi ja multidistsiplinaarseid õpetamis- ja õppimismeetodeid põhioskuste omandamiseks; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tõhustama hariduse ja koolituse valdkonnas kõigile võrdse juurdepääsu, kaasamise ja edu tagamiseks tehtavat koostööd asjaomaste Euroopa institutsioonide ja asutustega, nagu Euroopa Eriõppe ja Kaasava Hariduse Agentuur, ning asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Euroopa Nõukogu, OECD, ÜRO ja UNESCO, tehes koostööd liikmesriikidega; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tegema näitajate ja sihttasemete alalise töörühma eksperdiarvamusele tuginedes ning seda kasutades tööd ettepanekutega võimalike näitajate kasutamiseks või ELi tasandi eesmärkide seadmiseks võrdsete võimaluste ja kaasamise valdkonnas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uurima võimalusi Euroopa andmete kogumise arendamiseks ja tõhustamiseks, eelkõige Eurostatis, et hõlbustada selliste poliitikaalgatuste ja -meetmete hindamist, mis edendavad võrdseid võimalusi, kaasamist ja edu kogu ELi haridus- ja koolitussüsteemides, vältides samal ajal liikmesriikidele lisakoormuse põhjustamist; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kasutama tihedas koostöös liikmesriikidega haridusse ja koolitusse tehtavate kvaliteetsete investeeringute eksperdirühma, et uurida, kuidas võiks tõhus ja tulemuslik investeerimine inimeste pädevustesse ja taristusse aidata edendada hariduse ja koolituse valdkonnas võrdseid võimalusi ning kaasamist; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsuma kokku eksperdirühma, et töötada välja ettepanekud strateegiate kohta, mille eesmärk on luua toetav õpikeskkond alasoorituse ohus olevatele rühmadele ja toetada heaolu koolis; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kutsuma kokku eksperdirühma, et keskenduda digikirjaoskuse edendamisele ja desinformatsiooni vastasele võitlusele, mis on hädavajalik, et tagada kõigile turvaline, võimestav ja kaasav veebikogemus. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  COM(2021) 102 final.

(2)  Viide nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivile 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust.

(3)  Kooskõlas nõukogu 21. novembri 2008. aasta resolutsiooniga „Elukestva nõustamise parem integreerimine elukestva õppe strateegiatesse“.

(4)  Nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (ELT C 189, 4.6.2018, lk 1).

(5)  Vastavalt nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitusele kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta.

(6)  Vastavalt nõukogu 24. novembri 2020. aasta soovitusele jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta.

(7)  Kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ja puuetega inimeste õiguste strateegiaga aastateks 2021–2030.

---

LISA

Poliitiline taust

1.

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020“) (12. mai 2009)

2.

Nõukogu soovitus varakult haridussüsteemist lahkumise vähendamise poliitika kohta (28. juuni 2011)

3.

Nõukogu resolutsioon täiskasvanuhariduse uuendatud tegevuskava kohta (20. detsember 2011)

4.

Nõukogu soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (20. detsember 2012)

5.

Deklaratsioon kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste edendamise kohta hariduse kaudu (Pariis, 17. märts 2015)

6.

Nõukogu ja komisjoni 2015. aasta ühisaruanne hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) rakendamise kohta – Hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö uued prioriteedid (23.–24. november 2015)

7.

Nõukogu järeldused haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamise ja koolis edukalt toimetulemise edendamise kohta (15. detsember 2015)

8.

Nõukogu soovitus „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (19. detsember 2016)

9.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kaasamise kohta mitmekesisuses, et tagada kvaliteetne haridus igaühele (17. veebruar 2017)

10.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Koolide arendamine ja õpetamise täiustamine, et anda noortele edasiseks eluks hea stardipositsioon“ (30. mai 2017)

11.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Euroopa identiteedi tugevdamine hariduse ja kultuuri kaudu – Euroopa Komisjoni panus ELi juhtide kohtumisse Göteborgis (17. november 2017)

12.

Nõukogu soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (22. mai 2018)

13.

Nõukogu järeldused Euroopa haridusruumi visiooni suunas liikumise kohta (22. mai 2018)

14.

Nõukogu soovitus kõrg- ja keskhariduskvalifikatsioonide ning välismaal läbitud õppeperioodide õpiväljundite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (26. november 2018)

15.

Nõukogu soovitus tervikliku keeleõppekäsituse kohta (22. mai 2019)

16.

Nõukogu soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (22. mai 2019)

17.

Nõukogu resolutsioon Euroopa haridusruumi edasise arendamise kohta, et toetada tulevikku suunatud haridus- ja koolitussüsteeme (8. november 2019)

18.

Nõukogu järeldused tuleviku Euroopa õpetajate ja koolitajate kohta (9. juuni 2020)

19.

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse COVID-19 kriisiga toimetulekut hariduse ja koolituse valdkonnas (16. juuni 2020)

20.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (1. juuli 2020)

21.

Võrdõiguslik liit: ELi rassismivastane tegevuskava 2020–2025 (18. september 2020)

22.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (30. september 2020)

23.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Digiõppe tegevuskva 2021–2027 – Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks“ (30. september 2020)

24.

Nõukogu soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja toimetulekut toetava kutsehariduse kohta (24. november 2020)

25.

Nõukogu järeldused digiõppe kohta Euroopa teadmusühiskonnas (24. november 2020)

26.

Osnabrücki deklaratsioon kutsehariduse ja -koolituse kohta, mis võimaldab majanduse taastumist ning õiglast üleminekut digitaal- ja rohelisele majandusele (Osnabrück Declaration on vocational education and training as an enabler of recovery and just transitions to digital and green economies (30. november 2020)

27.

Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (18. veebruar 2021)

28.

Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030 (3. märts 2021)

29.

ELi lapse õiguste strateegia (24. märts 2021)

---

| 10.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/14

---

Nõukogu järeldused,

milles käsitletakse Euroopa ülikoolide algatust „Kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonna ühendamine: tee sillutamine Euroopa kõrghariduse uuele mõõtmele“

(2021/C 221/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE käsitletava teema poliitilist tausta, nagu see on esitatud käesolevate järelduste lisas,

RÕHUTADES, ET

| 1. | Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2017. aasta järeldustes kutsuti liikmesriike, nõukogu ja Euroopa Komisjoni üles jätkama tööd, et tugevdada kogu ELis strateegilisi partnerlusi kõrgharidusasutuste vahel ja soodustada 2024. aastaks umbes 20 „Euroopa ülikooli“ ehk kõikjal ELis asuvate kõrgharidusasutuste alt-ülespoole võrgustike teket, et võimaldada üliõpilastel omandada kraadi, ühendades õpingud mitmes ELi riigis, ja panustada Euroopa ülikoolide rahvusvahelisse konkurentsivõimesse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euroopa Ülemkogu kutsus oma 28. juuni 2018. aasta järeldustes üles ergutama koostööd teadusuuringute, innovatsiooni ja hariduse vahel, muu hulgas Euroopa ülikoolide algatuse kaudu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõukogu 22. mai 2018. aasta järeldustes Euroopa haridusruumi visiooni suunas liikumise kohta tunnustati ka juhtivat rolli, mis võib „Euroopa ülikoolidel“ olla kogu Euroopa haridusruumi loomisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõukogu 8. novembri 2019. aasta resolutsioonis, mis käsitleb Euroopa haridusruumi edasist arendamist tulevikku suunatud haridus- ja koolitussüsteemide toetamiseks, kinnitati Euroopa ülikoolide algatuse edasiarendamine, võttes arvesse, et see võiks olla läbimurre institutsioonidevahelise koostöö valdkonnas, pakkudes mitmesuguseid inspireerivaid nägemusi, mudeleid ja aruteluteemasid Euroopa haridusruumi edasiseks arenguks vastavalt ühiskonna muutuvatele vajadustele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | 8. novembril 2019 toimunud esimesel ühisel poliitilisel mõttevahetusel rõhutasid rahandus- ja haridusministrid vajadust suurendada tulemuslikku ja tõhusat investeerimist haridusse ja koolitusse, oskustesse ja pädevustesse kvaliteedi, kvantiteedi, kaasatuse ja võrdsete võimaluste osas (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõukogu 27. veebruari 2020. aasta resolutsioonis, mis käsitleb haridust ja koolitust Euroopa poolaastal, tunnistati samuti, et investeeringud haridusse ja koolitusse on kõige tõhusamad investeeringud, mida saab inimestesse ja tulevikku teha, ning tunnustati nende sotsiaalset ja majanduslikku kasu üksikisikute, tööandjate ja ühiskonna jaoks tervikuna; |
| --- | --- |

6.

| 7. | komisjoni poolt 30. juunil 2020 vastu võetud Euroopa oskuste tegevuskavas nähakse ette, et „Euroopa ülikoolid“ kehtestavad standardid kõrgharidusasutuste ümberkujundamiseks kogu Euroopa haridusruumis ja Euroopa teadusruumis, mis teeb võimalikuks ka elukestva õppe ja andekate inimeste ringluse. See saavutatakse eelkõige Euroopa ülikoolide algatuse täieliku realiseerimisega programmi „Erasmus+“ (2021–2027) ja programmi „Euroopa horisont“ raames ning teadlaste jaoks Euroopa pädevusraamistiku väljatöötamisega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõukogu 1. detsembri 2020. aasta järeldustes uue Euroopa teadusruumi kohta rõhutas nõukogu, et Euroopa teadusruumi ja Euroopa haridusruumi kõrgharidusega seotud elementide vahel tuleb välja arendada tugevamad koostoimed ja seosed, ning leidis, et institutsioonilised muutused, teadlaskarjäär, teadusharidus, koolitus, rahvusvaheline koostöö ja teadmiste ringlus on valdkonnad, milles saaks teha otsusekindlamat koostööd, samuti toetas Euroopa ülikoolide liitude kui tulevase Euroopa nüüdisaegsete ja kaasavate kõrgharidusasutuste hea näite edasiarendamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | Euroopa kõrgharidusruumi ministrite konverentsil 19. novembril 2020 vastu võetud Rooma kommünikees 2020 leidsid kõrghariduse eest vastutavad ministrid, et Euroopa ülikoolide algatuse raames loodud liidud on üks oluline võimalus sügavama ja ulatuslikuma süsteemse koostöö uurimiseks, mis võib tulevikus aidata tuvastada ja ületada takistusi kõrgharidusasutuste tihedamas riikidevahelises koostöös; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030), seati neljandaks strateegiliseks prioriteediks Euroopa kõrghariduse tugevdamine, tunnistades, et kõrgharidusasutusi innustatakse järgmisel kümnendil leidma uusi tihedama koostöö vorme, luues eelkõige riikidevahelisi ühendusi, sealhulgas Euroopa ülikoolide algatuse täieliku kasutuselevõtu kaudu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | oma 28. mai 2021. aasta järeldustes Euroopa teadusruumi kohta: Euroopa teadusruumi süvendamine, mis pakub teadlastele atraktiivset ja kestlikku teaduskarjääri ja töötingimusi; |
| --- | --- |

11.

OLLES TEADLIK, ET

| 12. | kõrghariduspoliitika üle otsustatakse iga liikmesriigi riiklikul või piirkondlikul tasandil kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kõrgharidusasutused on iseseisvad. Akadeemiline ja teadusvabadus on nende ülesannete ja tegevuse keskne põhimõte (2); |
| --- | --- |

13.

| 14. | Euroopa kõrgharidusasutused on väga mitmekesised selles osas, mis puudutab nende ajalugu, organisatsioonilist struktuuri, õppevaldkondi ja piirkondi, kus nad asuvad ja millega nad on seotud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | „Euroopa ülikoolid“ on alles algusjärgus ning sidusa ja tulevikku suunatud poliitika toetamiseks on vaja väljavalitud 41 pilootprojekti ja nende tulemusi veel rohkem hinnata ja saada nende kohta tõenduspõhist teavet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | „Euroopa ülikoolid“ on avatud partneritele igat liiki kõrgharidusasutustest, ühendades akadeemilisi ja mitteakadeemilisi partnereid ja tööturgu, samal ajal üldiselt hõlmates mitmekesist koostööd, millel on lai geograafiline ulatus kogu Euroopas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | „Euroopa ülikoolid“ aitavad otsustavalt kaasa ambitsioonika visiooni realiseerimisele innovatiivsest, ülemaailmselt konkurentsivõimelisest ja atraktiivsest Euroopa haridusruumist ja Euroopa teadusruumist täielikus koostoimes Euroopa kõrgharidusruumiga, aidates tugevdada kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni tipptaseme mõõdet, samal ajal edendades soolist võrdõiguslikkust, kaasatust ja võrdsust, võimaldades sujuvat ja ambitsioonikat riikidevahelist koostööd Euroopa kõrgharidusasutuste vahel ning inspireerides kõrghariduse ümberkujundamist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | „Euroopa ülikoolidel“ on potentsiaali aidata kooskõlas digiõppe tegevuskava (2021–2027), Euroopa haridusruumi ja Euroopa teadusruumiga kohandada haridust, koolitust ja teadusuuringuid digiajastule vastavaks, arendades välja Euroopa ülikoolidevahelised linnakud. Selle algatusega suurendatakse kõrghariduse ja teadusuuringute koostoimet, rakendades avatud teaduse, avatud hariduse ja avaandmete tavade (3) kaudu digitaalse õppe ja õpetamise innovaatilisi mudeleid; |
| --- | --- |

18.

MÄRGIB, ET

| 19. | pärast kahte programmi „Erasmus+“ projektikonkurssi, mida täiendati programmist „Horisont 2020“ antud toetusega, töötavad 41 Euroopa ülikoolide algatuse pilootliitu, mis ühendavad rohkem kui 280 kõrgharidusasutust ehk 5 % kõigist Euroopa kõrgharidusasutustest ning millel on potentsiaali kaasata 20 % Euroopa üliõpilastest, nüüd oma ühise visiooni ja institutsioonilise muutuse nimel, mille eesmärk on avaldada struktuurset, süsteemset ja kestlikku mõju haridusele ja koolitusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile ning ühiskonnale pakutavatele teenustele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | esimese kahe projektikonkursi eesmärk oli saavutada õige tasakaal ühelt poolt kvaliteedi ja tipptaseme ning teiselt poolt kaasava ja võrdse geograafilise katvuse vahel, toetades uuenduslikku haridust, teadmussiiret, teadusuuringuid ja innovatsiooni, et saavutada algatuse eesmärgid, nagu Euroopa ühtekuuluvus ja konkurentsivõime, ning edendades samal ajal Euroopa väärtusi ja tugevdades Euroopa identiteeti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kõrgharidusasutused on osutunud COVID-19 pandeemia mõju ohjamisel vastupidavaks, kuid pandeemia on toonud esile ka nende nõrku külgi, mis puudutavad võrdset juurdepääsu ja toetust üliõpilastele, töötajatele ja teadlastele, eelkõige neile, kellel on vähem võimalusi ja väiksem digipädevus, ning liikuvatele karjääri alustavatele teadlastele. Uuring (4) näitas, et esimese 17 „Euroopa ülikooli“ liikmed leidsid, et liitu kuulumine aitas neil kriisiga toime tulla ning võimaldab neil tõenäoliselt kiiremini taastuda, ühendades oma ressursse ja tugevaid külgi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | Euroopa tööturud muutuvad tehnoloogia arengu, digi- ja rohepöörde ning majanduse restruktureerimise tõttu kiiresti, kuid neid mõjutab ka COVID-19 pandeemia. Paindlikke õppimisvõimalusi ja -vorme on vaja kõigis eluetappides ning eri teadusharudes ja sektorites. See annab kõrgharidusasutustele võimaluse töötada välja uuenduslikud õppekavad, õppeprogrammid ning paindlikud õppimisvõimalused ja alternatiivsed õppimisviisid, et parandada kõrghariduse kvaliteeti, kaasatust ja soolist võrdõiguslikkust, ning samuti töötada välja haridus- ja teadusuuringute kavad, milles on võetud arvesse digi- ja rohepööret ning peamisi sotsiaal-majanduslikke väljakutseid, jäädes samal ajal pühendunuks tipptasemele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | „Euroopa ülikoolidel“ on potentsiaali toetada ettevõtlust ja valdkonnaüleseid oskusi ning hoogustada innovatsiooni andekate loomeinimeste abil, et toetada idufirmade ja VKEde asutamist ja laiendamist Euroopas, eelkõige luues ja tugevdades tehnosiiret või jagades teadmus- ja tehnosiirde võimekust, seeläbi potentsiaalselt toetades uute kujunemisjärgus kontseptsioonide väljatöötamist, mis võivad viia läbimurrete või loominguliste uuendusteni turul; |
| --- | --- |

23.

| 24. | „Euroopa ülikoolid“ töötavad välja lähenemisviise, mis keskenduvad ühise hariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni probleemidele, et suurendada valdkondadevahelist kriitilist massi; nad jagavad suutlikkust ja koondavad ressursse, suurendavad akadeemilise ja teaduskarjääri atraktiivsust, toetavad institutsioonilisi muutusi, näiteks kaasavate soolise võrdõiguslikkuse kavade kaudu, ning tugevdavad koostööd ümbritseva ökosüsteemi osalistega; nad töötavad avatud teaduse ja avatud hariduse nimel, kaasates kodanikke ühiskondlike probleemide lahendamisse ning tugevdades hariduse ja teadusuuringute tipptaset, et suurendada ülemaailmset konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

24.

TERVITAB

| 25. | asjaolu, et paljud Euroopa kõrghariduskogukonna liikmed ja paljud sidusrühmad on algatusele positiivselt reageerinud ja seega teinud võimalikuks juba saavutatud edu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | Euroopa ülikoolide algatuse täielikku rakendamist programmi „Erasmus+“ (2021–2027) ja programmi „Euroopa horisont“ raames ning kavandatud koostoimet muude programmidega osana uute ühiste ja integreeritud pikaajaliste kestlike strateegiate väljatöötamisest hariduse ja koolituse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonnale pakutavate teenuste valdkonnas, tugevdades nn teadmiste ruutu (5); |
| --- | --- |

26.

| 27. | Euroopa ülikoolide algatuse eesmärk on parandada kõrgharidusasutuste vahelise koostöö kvaliteeti ja laiendada seda ambitsioonikal määral kogu Euroopas, kasutades samal ajal ära koostoimet näiteks Erasmus Munduse ühiste magistriõppekavadega, programmi „Erasmus+“ koostööpartnerluste ja innovatsiooniühendustega, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmis- ja innovaatikakogukondadega, Euroopa Innovatsiooninõukoguga, programmi „Euroopa horisont“ Marie Skłodowska-Curie meetmetega või strateegiliste partnerlustega riiklike, piirkondlike ja Euroopa programmide raames ning muude olemasolevate edukate koostöömudelitega; |
| --- | --- |

27.

TUNNISTAB, ET

| 28. | Euroopa ülikoolide algatuse eesmärk on aidata luua ühtsem, innovaatilisem, digitaalsem, paremini ühendatud ja keskkonnahoidlikum Euroopa, mis on avatud laiemale maailmale, suurendades Euroopa kõrgharidusasutuste vastupanuvõimet, tipptaset, geograafilist ja sotsiaalset kaasatust, soolist võrdõiguslikkust, atraktiivsust ja rahvusvahelist konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

28.

| 29. | „Euroopa ülikoolide“ eesmärk on parandada riikidevahelise koostöö kvaliteeti institutsioonidevaheliste strateegiate kaudu, milles on ühendatud õppimine ja õpetamine, teadusuuringud, innovatsioon ja teadmussiire majandusse ja ühiskonda ning millega edendatakse poliitilisi ja ühiskondlikke muutusi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | „Euroopa ülikoolid“ võivad olla olulised õppe- ja õpetamismeetodite ümberkujundamise ja uuendamise kiirendajad. Samuti on need olulised platvormid teadus- ja innovatsioonimõõtme edasiarendamiseks kõrgharidusasutustes, mis peavad pakkuma teaduspõhist õpet ning pikaajalist paindlikku ja atraktiivset teadus- ja õpetamiskarjääri; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kooskõlas Euroopa haridusruumi visiooniga ja selle realiseerimisega 2025. aastaks, Euroopa teadusruumi raames ning võttes arvesse ministrite Rooma kommünikeed, tuleks „Euroopa ülikoole“, – austades täielikult liikmesriikide pädevusi ja subsidiaarsuse põhimõtet, institutsioonilist autonoomiat ja akadeemilist vabadust, vastavalt riiklikele ja piirkondlikele oludele ning tehes tihedat koostööd liikmesriikide kõrgharidusasutustega, – suunata tegema järgmist:






  a) | edendama ühist Euroopa visiooni, sealhulgas akadeemilisi põhiväärtusi, mis aitavad tugevdada Euroopa identiteeti kõigi õppijate, õpetajate, teadlaste ja töötajate jaoks, andes neile seeläbi vajalikud teadmised, oskused ja pädevused, et tagada üleminek kestlikumale, vastupanuvõimelisemale ja kaasavamale Euroopale, teha koostööd ja luua ühiselt teadmisi erinevates Euroopa ja ülemaailmsetes kultuurides, eri keeltes, piiride, sektorite ja akadeemiliste valdkondade üleselt; |
| --- | --- | --- |

31.

a)

edendama ühist Euroopa visiooni, sealhulgas akadeemilisi põhiväärtusi, mis aitavad tugevdada Euroopa identiteeti kõigi õppijate, õpetajate, teadlaste ja töötajate jaoks, andes neile seeläbi vajalikud teadmised, oskused ja pädevused, et tagada üleminek kestlikumale, vastupanuvõimelisemale ja kaasavamale Euroopale, teha koostööd ja luua ühiselt teadmisi erinevates Euroopa ja ülemaailmsetes kultuurides, eri keeltes, piiride, sektorite ja akadeemiliste valdkondade üleselt;

| b) | looma Euroopa ülikoolidevahelisi linnakuid, mis põhinevad kaasamisel, võrdsusel, soolisel võrdõiguslikkusel ja tipptasemel õppimise, õpetamise, teadusuuringute ja innovatsiooni osas ning mis hõlmavad suure geograafilise ala kõikjal Euroopas; |
| --- | --- |

b)

looma Euroopa ülikoolidevahelisi linnakuid, mis põhinevad kaasamisel, võrdsusel, soolisel võrdõiguslikkusel ja tipptasemel õppimise, õpetamise, teadusuuringute ja innovatsiooni osas ning mis hõlmavad suure geograafilise ala kõikjal Euroopas;

| c) | andma panuse ühistesse ja integreeritud pikaajalistesse strateegiatesse hariduse ja koolituse, teadusuuringute ja innovatsiooni ning ühiskonnale pakutavate teenuste valdkonnas, et suurendada Euroopa kõrgharidusasutuste kvaliteeti, atraktiivsust, konkurentsivõimet ja asjakohasust ning tugevdada teadmiste ruutu. Kõrgharidusasutused koondavad kokku veebipõhiseid ja füüsilisi ressursse, kursusi, eksperditeadmisi, töötajaid, andmeid ja taristut, et võimendada oma tugevaid külgi ja muutuda vastupidavamaks; |
| --- | --- |

c)

andma panuse ühistesse ja integreeritud pikaajalistesse strateegiatesse hariduse ja koolituse, teadusuuringute ja innovatsiooni ning ühiskonnale pakutavate teenuste valdkonnas, et suurendada Euroopa kõrgharidusasutuste kvaliteeti, atraktiivsust, konkurentsivõimet ja asjakohasust ning tugevdada teadmiste ruutu. Kõrgharidusasutused koondavad kokku veebipõhiseid ja füüsilisi ressursse, kursusi, eksperditeadmisi, töötajaid, andmeid ja taristut, et võimendada oma tugevaid külgi ja muutuda vastupidavamaks;

| d) | uurima uusi ja atraktiivseid viise õpetajate, töötajate ja teadlaste värbamiseks, tasustamiseks, hindamiseks ja nende professionaalsuse suurendamiseks, püüdes paremini tunnustada ja tasakaalustada haridus-, teadus-, juhtimis- ja ettevõtlusalaseid saavutusi, ergutades seeläbi värbamise ja karjääri edendamise parimaid tavasid, samal ajal austades töö- ja eraelu tasakaalu, ning töötades välja uusi vahendeid tulemuste hindamiseks ja väärtustamiseks; |
| --- | --- |

d)

uurima uusi ja atraktiivseid viise õpetajate, töötajate ja teadlaste värbamiseks, tasustamiseks, hindamiseks ja nende professionaalsuse suurendamiseks, püüdes paremini tunnustada ja tasakaalustada haridus-, teadus-, juhtimis- ja ettevõtlusalaseid saavutusi, ergutades seeläbi värbamise ja karjääri edendamise parimaid tavasid, samal ajal austades töö- ja eraelu tasakaalu, ning töötades välja uusi vahendeid tulemuste hindamiseks ja väärtustamiseks;

| e) | looma üha tugevamaid liitusid, uurides üliõpilaste ühise registreerimise ning õppejõudude ja teadlaste ühise värbamise teostatavust erinevate riiklike süsteemide raames, et muuta nende haridus- ja teaduskarjäär liitudes atraktiivsemaks, kestlikumaks ja paindlikumaks; |
| --- | --- |

e)

looma üha tugevamaid liitusid, uurides üliõpilaste ühise registreerimise ning õppejõudude ja teadlaste ühise värbamise teostatavust erinevate riiklike süsteemide raames, et muuta nende haridus- ja teaduskarjäär liitudes atraktiivsemaks, kestlikumaks ja paindlikumaks;

| f) | käsitlema Euroopa ühiskondlikke probleeme ja vajaminevaid oskusi, sõlmides partnerlusi ja luues teadmiste loomise, interdistsiplinaarseid ja riikidevahelisi meeskondi, kuhu kuuluvad Euroopa üliõpilased ja õppejõud koos teadlastega ning inimestega ettevõtlus- ja innovatsioonimaailmast ja kogukondadest laiemas tähenduses. Koostöös neid ümbritsevate innovatsiooni ökosüsteemidega valmistavad kõrgharidusasutused üliõpilasi, kõrgkooli lõpetanuid ja karjääri alustavaid teadlasi ette, et maksimeerida nende tööalast konkurentsivõimet ja kasutada ära pakutavaid võimalusi, et saada muutuste läbiviijateks nii rohe- kui ka digipöörde raames; samuti laiendavad ja täiendavad nad doktoriõppe ja doktoriõppejärgseid koolitusprogramme akadeemilisest koolitusest kaugemale, et asjakohasel juhul hõlmata ka valdkonnaüleseid oskusi, mis on kasulikud teistele sektoritele; |
| --- | --- |

f)

käsitlema Euroopa ühiskondlikke probleeme ja vajaminevaid oskusi, sõlmides partnerlusi ja luues teadmiste loomise, interdistsiplinaarseid ja riikidevahelisi meeskondi, kuhu kuuluvad Euroopa üliõpilased ja õppejõud koos teadlastega ning inimestega ettevõtlus- ja innovatsioonimaailmast ja kogukondadest laiemas tähenduses. Koostöös neid ümbritsevate innovatsiooni ökosüsteemidega valmistavad kõrgharidusasutused üliõpilasi, kõrgkooli lõpetanuid ja karjääri alustavaid teadlasi ette, et maksimeerida nende tööalast konkurentsivõimet ja kasutada ära pakutavaid võimalusi, et saada muutuste läbiviijateks nii rohe- kui ka digipöörde raames; samuti laiendavad ja täiendavad nad doktoriõppe ja doktoriõppejärgseid koolitusprogramme akadeemilisest koolitusest kaugemale, et asjakohasel juhul hõlmata ka valdkonnaüleseid oskusi, mis on kasulikud teistele sektoritele;

| g) | liikuma selle poole, et süvalaiendada haridust kestliku arengu kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades, juhindudes kestliku arengu tegevuskavast 2030, edendades STEAM-lähenemisviisi (6) ning muutes STEM-valdkonnad ning akadeemilise ja teaduskarjääri atraktiivsemaks, sealhulgas naiste jaoks; |
| --- | --- |

g)

liikuma selle poole, et süvalaiendada haridust kestliku arengu kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades, juhindudes kestliku arengu tegevuskavast 2030, edendades STEAM-lähenemisviisi (6) ning muutes STEM-valdkonnad ning akadeemilise ja teaduskarjääri atraktiivsemaks, sealhulgas naiste jaoks;

| h) | lisama õppekavadesse kombineeritud liikuvuse vormid, st füüsilise liikuvuse (mis peab jääma põhivormiks), kombineeritud (7) ja/või virtuaalse liikuvuse (8), et suurendada üliõpilaste ja kõrgkooli lõpetanute liikuvust kõikidel tasanditel ning muuta rahvusvahelistumine kodus reaalsuseks kooskõlas Euroopas ja liikmesriikides kehtivate kvaliteedistandarditega (9); |
| --- | --- |

h)

lisama õppekavadesse kombineeritud liikuvuse vormid, st füüsilise liikuvuse (mis peab jääma põhivormiks), kombineeritud (7) ja/või virtuaalse liikuvuse (8), et suurendada üliõpilaste ja kõrgkooli lõpetanute liikuvust kõikidel tasanditel ning muuta rahvusvahelistumine kodus reaalsuseks kooskõlas Euroopas ja liikmesriikides kehtivate kvaliteedistandarditega (9);

| i) | muutma elukestva õppe kõrghariduses reaalsuseks, pakkudes mitmekesiseid haridusvõimalusi ning võttes kasutusele uuenduslikud ja üliõpilaskesksed pedagoogikavormid, mida viiakse ühiselt ellu Euroopa ülikoolidevahelistes linnakutes, kus mitmekesine üliõpilaskogukond saab luua paindlikke õppimisvõimalusi oma õpingute ja karjääri kõikidel tasanditel. Täieliku kraadiõppe programmide aluspõhimõttest kõrvale kaldumata ning seda kahjustamata võiksid mikrokvalifikatsioonitunnistused (10) aidata laiendada õppimisvõimalusi, et vastata mittetraditsiooniliste õppijate vajadustele ja tööturul uute oskuste nõudlusele; muuta õppimiskogemus paindlikumaks ja moodulipõhiseks; toetada juurdepääsu kõrgharidusele; ning kaasata õppijaid, olenemata nende varasemast kvalifikatsioonist või taustast, edendades ümberõppe ja täiendusõppe võimalusi, samal ajal tagades kvaliteetse hariduse; |
| --- | --- |

i)

muutma elukestva õppe kõrghariduses reaalsuseks, pakkudes mitmekesiseid haridusvõimalusi ning võttes kasutusele uuenduslikud ja üliõpilaskesksed pedagoogikavormid, mida viiakse ühiselt ellu Euroopa ülikoolidevahelistes linnakutes, kus mitmekesine üliõpilaskogukond saab luua paindlikke õppimisvõimalusi oma õpingute ja karjääri kõikidel tasanditel. Täieliku kraadiõppe programmide aluspõhimõttest kõrvale kaldumata ning seda kahjustamata võiksid mikrokvalifikatsioonitunnistused (10) aidata laiendada õppimisvõimalusi, et vastata mittetraditsiooniliste õppijate vajadustele ja tööturul uute oskuste nõudlusele; muuta õppimiskogemus paindlikumaks ja moodulipõhiseks; toetada juurdepääsu kõrgharidusele; ning kaasata õppijaid, olenemata nende varasemast kvalifikatsioonist või taustast, edendades ümberõppe ja täiendusõppe võimalusi, samal ajal tagades kvaliteetse hariduse;

| j) | edendama praktilisi ja/või tööalaseid kogemusi, mida toetavad välised mentorid, et soodustada ettevõtlikkust ja arendada kodanikuaktiivsust; |
| --- | --- |

j)

edendama praktilisi ja/või tööalaseid kogemusi, mida toetavad välised mentorid, et soodustada ettevõtlikkust ja arendada kodanikuaktiivsust;

| k) | soodustama üliõpilaste tasakaalustatud liikuvust, töötajate liikuvust ja ajude ringlust liitude sees; |
| --- | --- |

k)

soodustama üliõpilaste tasakaalustatud liikuvust, töötajate liikuvust ja ajude ringlust liitude sees;

| l) | looma uusi, kaasavamaid ja innovatiivsemaid õpikeskkondi, mis jõuavad kõigi õppijateni, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate ja mittetraditsiooniliste õppijateni, ning aitavad tugevdada Euroopa kõrgharidussüsteemide kvaliteeti ja sotsiaalset mõõdet; |
| --- | --- |

l)

looma uusi, kaasavamaid ja innovatiivsemaid õpikeskkondi, mis jõuavad kõigi õppijateni, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevate ja mittetraditsiooniliste õppijateni, ning aitavad tugevdada Euroopa kõrgharidussüsteemide kvaliteeti ja sotsiaalset mõõdet;

| m) | aitama tugevdada Euroopa kõrgharidusasutuste teadusuuringute ja innovatsiooni mõõdet, töötades välja ühise tegevuskava, ühised taristud ja ressursid, edendades kriitilist massi, tugevdades inimkapitali ning kaasates õpetamisse ja teadustegevusse mitteakadeemilisi osalejaid, luues seeläbi sidemeid ümbritsevate innovatsiooni ökosüsteemidega, kodanike ja ühiskonnaga; |
| --- | --- |

m)

aitama tugevdada Euroopa kõrgharidusasutuste teadusuuringute ja innovatsiooni mõõdet, töötades välja ühise tegevuskava, ühised taristud ja ressursid, edendades kriitilist massi, tugevdades inimkapitali ning kaasates õpetamisse ja teadustegevusse mitteakadeemilisi osalejaid, luues seeläbi sidemeid ümbritsevate innovatsiooni ökosüsteemidega, kodanike ja ühiskonnaga;

| n) | edendama „Euroopa ülikoole“ uuendusliku õpetamise ja teadusuuringute katseplatvormidena, sealhulgas akadeemilise karjääri hindamise ja tunnustamise süsteeme, milles võetakse muu hulgas arvesse avatud teaduse tavasid, õpetamise kvaliteeti, teadmussiiret ja teavitustegevust; töösuhete haldamise süsteemide parandamist ning karjääri juhtimise ja mitmekesistamise tõhustamist; ning avatud teaduse põhimõtete ja tavade vastuvõtmist, sealhulgas Euroopa avatud teaduse pilve ja avatud juurdepääsuga avaldamistaristuid, teadmiste ja andmete jagamist ning avatud koostööd; |
| --- | --- |

n)

edendama „Euroopa ülikoole“ uuendusliku õpetamise ja teadusuuringute katseplatvormidena, sealhulgas akadeemilise karjääri hindamise ja tunnustamise süsteeme, milles võetakse muu hulgas arvesse avatud teaduse tavasid, õpetamise kvaliteeti, teadmussiiret ja teavitustegevust; töösuhete haldamise süsteemide parandamist ning karjääri juhtimise ja mitmekesistamise tõhustamist; ning avatud teaduse põhimõtete ja tavade vastuvõtmist, sealhulgas Euroopa avatud teaduse pilve ja avatud juurdepääsuga avaldamistaristuid, teadmiste ja andmete jagamist ning avatud koostööd;

| o) | edendama Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi (11) ning nende rakendusmehhanismide, sealhulgas teadlastele suunatud inimressursse käsitleva strateegia (HRS4R) ja EURAXESSi (vastavalt nõukogu järeldused Euroopa teadusruumi süvendamise kohta ja Euroopa teadusruumi tulevane talendiplatvorm) heakskiitmist, mille eesmärk on edendada Euroopa teaduskarjääri arendamise tavasid, mida kohaldatakse mitmesuguste karjäärivõimaluste suhtes; |
| --- | --- |

o)

edendama Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi (11) ning nende rakendusmehhanismide, sealhulgas teadlastele suunatud inimressursse käsitleva strateegia (HRS4R) ja EURAXESSi (vastavalt nõukogu järeldused Euroopa teadusruumi süvendamise kohta ja Euroopa teadusruumi tulevane talendiplatvorm) heakskiitmist, mille eesmärk on edendada Euroopa teaduskarjääri arendamise tavasid, mida kohaldatakse mitmesuguste karjäärivõimaluste suhtes;

| p) | ergutama ELi tipptasemel teadus- ja innovatsioonisuutlikkuse täielikku ärakasutamist kõrgharidus- ja teadussektoris, toetades kõrge kvalifikatsiooniga ja konkurentsivõimelisi Euroopa teadlasi, teaduse tipptaseme ning teadmussiirde ja innovatsioonisuutlikkuse tugevdamist Euroopas tihedamate sidemete kaudu programmiga „Euroopa horisont“ ning karjäärivõimalusi piiride, teadusharude ja sektorite üleselt; |
| --- | --- |

p)

ergutama ELi tipptasemel teadus- ja innovatsioonisuutlikkuse täielikku ärakasutamist kõrgharidus- ja teadussektoris, toetades kõrge kvalifikatsiooniga ja konkurentsivõimelisi Euroopa teadlasi, teaduse tipptaseme ning teadmussiirde ja innovatsioonisuutlikkuse tugevdamist Euroopas tihedamate sidemete kaudu programmiga „Euroopa horisont“ ning karjäärivõimalusi piiride, teadusharude ja sektorite üleselt;

| q) | aitama teha kindlaks takistused Euroopa ülikoolide algatuse potentsiaali täielikul ärakasutamisel ning pakkuma võimaluste piires välja lahendusi, millest võiks kasu olla kogu kõrgharidussüsteemile ja mis tuleks vastu võtta õiguslikult vastutaval otsustustasandil; |
| --- | --- |

q)

aitama teha kindlaks takistused Euroopa ülikoolide algatuse potentsiaali täielikul ärakasutamisel ning pakkuma võimaluste piires välja lahendusi, millest võiks kasu olla kogu kõrgharidussüsteemile ja mis tuleks vastu võtta õiguslikult vastutaval otsustustasandil;

| r) | olema eeskujuks Euroopa kõrghariduse ümberkujundamisel, Bologna protsessi peamiste kohustuste edasisel rakendamisel, sealhulgas kvalifikatsioonide ja välismaal veedetud liikuvusperioodide automaatsel tunnustamisel, ning olema Euroopa haridusruumi ja Euroopa teadusruumi vaheline ühenduslüli täielikus koostoimes Euroopa kõrgharidusruumiga; |
| --- | --- |

r)

olema eeskujuks Euroopa kõrghariduse ümberkujundamisel, Bologna protsessi peamiste kohustuste edasisel rakendamisel, sealhulgas kvalifikatsioonide ja välismaal veedetud liikuvusperioodide automaatsel tunnustamisel, ning olema Euroopa haridusruumi ja Euroopa teadusruumi vaheline ühenduslüli täielikus koostoimes Euroopa kõrgharidusruumiga;

| s) | aitama tõsta teadusuuringute tipptaset ja hariduse kvaliteeti, sealhulgas rahvusvahelises kontekstis, aidates sellega kaasa Euroopa kõrgharidussektori konkurentsivõimele ülemaailmses talendijahis, sealhulgas kõrgharidusasutuste rahvusvahelistumise, ülemaailmsete probleemide lahendamiseks tehtava koostöö, akadeemiliste põhiväärtuste ja ühiste Euroopa väärtuste edendamise, välissekkumise vastase koostöö, teadusuuringute hindamissüsteemide ja teaduskarjääri reformimise ning teadusuuringute tulemuste ja intellektuaalse vara kaitsmise kaudu kooskõlas avatud juurdepääsu ja avatud andmete põhimõtetega ELi tasandil; |
| --- | --- |

s)

aitama tõsta teadusuuringute tipptaset ja hariduse kvaliteeti, sealhulgas rahvusvahelises kontekstis, aidates sellega kaasa Euroopa kõrgharidussektori konkurentsivõimele ülemaailmses talendijahis, sealhulgas kõrgharidusasutuste rahvusvahelistumise, ülemaailmsete probleemide lahendamiseks tehtava koostöö, akadeemiliste põhiväärtuste ja ühiste Euroopa väärtuste edendamise, välissekkumise vastase koostöö, teadusuuringute hindamissüsteemide ja teaduskarjääri reformimise ning teadusuuringute tulemuste ja intellektuaalse vara kaitsmise kaudu kooskõlas avatud juurdepääsu ja avatud andmete põhimõtetega ELi tasandil;

PALUB LIIKMESRIIKIDEL, VÕTTES TÄIELIKULT ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET, INSTITUTSIOONILIST AUTONOOMIAT JA AKADEEMILIST VABADUST NING RIIGI OLUDEST LÄHTUVALT

| 32. | kasutada täielikult ära kõigi kättesaadavate piirkondlike, riiklike ja ELi rahastamismehhanismide potentsiaali, sealhulgas uusi võimalusi taaste- ja vastupidavusrahastu, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning programmide „Euroopa horisont“ ja „InvestEU“ raames hariduse ja koolituse, teadusuuringute ja innovatsiooni vaheliste sidemete tugevdamiseks, et toetada Euroopa ülikoolide algatust; |
| --- | --- |

32.

| 33. | püüda võimaluse korral leida kaasrahastamismehhanisme Euroopa ülikoolide algatuses osalevate kõrgharidusasutuste jaoks, võttes aluseks nende tulemuspõhise baasrahastamise või konkreetsed rahastamisprogrammid või strateegilised fondid; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toetada väiksema teadusuuringute ja innovatsiooni intensiivsusega piirkondade suutlikkuse suurendamist, aidates seeläbi lõppkokkuvõttes vähendada teadusuuringute ja innovatsiooni lõhet ning piirkondlikke erinevusi kõrgharidusele juurdepääsul, tugevdades tipptaset ja soodustades kõrgharidusasutuste tasakaalustatumat osalemist, sealhulgas tulevastes liitudes; |
| --- | --- |

34.

| 35. | teha koostööd rahvusvahelisel, riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning valitsuste ja institutsioonide vahel, et teha kindlaks ja vajaduse korral kõrvaldada takistused, loomaks rohkem ühilduvaid kõrgharidussüsteeme ja kõrgharidusasutuste tihedamaid strateegilisi liitusid, tuginedes ulatuslikule tööle, mida on juba tehtud Euroopa haridusruumi, Euroopa kõrgharidusruumi ja Euroopa teadusruumi raames; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kasutada täiel määral ära selliseid toetusmeetmeid nagu Euroopa üliõpilaspileti algatus, kvalifikatsioonide ja liikuvusperioodide automaatne vastastikune tunnustamine (12) õppe- ja koolitusprogrammide raames, sealhulgas digivahendite abil, et kõrvaldada liikuvuse ja karjäärivõimalustega seotud takistused; |
| --- | --- |

36.

| 37. | teha kindlaks ja vajaduse korral kõrvaldada takistused seoses Euroopa lähenemisega ühisõppekavade kvaliteedikindlusele, tugevdades institutsioonilisi sidemeid ja menetlusi kõrghariduse kvaliteedi tagamise Euroopa registris (EQAR) registreeritud hindamis-, akrediteerimis- ja kvaliteedi tagamise asutuste vahel, et leida automaatse vastastikuse tunnustamise viise, ning hõlbustades kvaliteedi tagamise menetluste rakendamist ja soodustades õppeprogrammide ühist hindamist ja akrediteerimist; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kaitsta ja edendada akadeemilist vabadust ja institutsioonilist autonoomiat kui hästitoimiva kvaliteetse ja dünaamilise kõrgharidussüsteemi keskset põhimõtet kooskõlas Euroopa kõrgharidusruumis kõrghariduse eest vastutavate ministrite ja teadusministrite võetud kohustustega (13); |
| --- | --- |

38.

PALUB KOMISJONIL JA LIIKMESRIIKIDEL KOOSKÕLAS OMA VASTAVATE PÄDEVUSTEGA JA VÕTTES TÄIELIKULT ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET

| 39. | jätkuvalt edendada tipptasemel, paindlike, mitmekesiste, üldiselt geograafiliselt tasakaalustatud ja kestlike ning kohalike ja piirkondlike ökosüsteemidega seotud liidumudelite loomist, mis ergutavad haridust, teadusuuringuid, innovatsiooni ja loovust, ning heade koostöötavade väljatöötamist, mis võivad olla inspireerivad eeskujud teistele kõrgharidusasutustele, et tagada üliõpilaste sujuv ja tasakaalustatud liikuvus, õpetajate ja personali liikuvus ning ajude ringlus, samuti avatud värbamine ning atraktiivsemad karjääri- ja töötingimused teadlastele ja töötajatele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tagada laienemine, muu hulgas võimaldades „Euroopa ülikoolidel“ jagada oma häid tavasid ja kogemusi kõigi Euroopa kõrgharidusasutustega, jälgides, et „Euroopa ülikoolide“ algatatud reformid, tulemused ja uuendused oleksid täielikult kättesaadavad neile, kes nendes liitudes ei osale, samal ajal väärtustades teiste rahvusvaheliste koostööalgatuste kogemusi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uurida ühiselt vajalikke samme, mis võimaldavad katsetada mikrokvalifikatsioonitunnistuste kasutamist kõrghariduses, et aidata laiendada õppimisvõimalusi ja tugevdada kõrgharidusasutuste rolli elukestvas õppes; |
| --- | --- |

41.

| 42. | toetada „Euroopa ülikoole“, austades nende institutsioonilist sõltumatust, et luua suutlikkus ja sobiv keskkond kestlike kaasaegsete taristute ja karjäärivõimaluste ning atraktiivsete töötingimuste soodustamiseks ning edendada ajude ringlust kõigi partnerite seas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | luua tugevamat koostoimet Euroopa haridusruumi, Euroopa teadusruumi ja Euroopa kõrgharidusruumi kõrghariduse mõõtme vahel. „Euroopa ülikoolidel“ saab olla väga oluline roll oluliste sidemete arendamiseks nende teadustegevuse ning probleemidele suunatud õppe- ja õpetamisviiside kaudu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kaaluda „Euroopa ülikoolide“ jaoks kestlikumaid rahastamisvahendeid, sealhulgas kasutades ära piirkondlike ja riiklike süsteemide koostoimet Euroopa süsteemidega, et nad saaksid ellu viia oma ambitsioonikat strateegiat, mis nõuab struktuurilisi ja institutsioonilisi muutusi. Algatuse ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks on vaja näha ette iga liidu eesmärgipärane rahastamine, sealhulgas juba valitud liitude puhul, võttes samal ajal arvesse koostöömudelite mitmekesisust ning riiklike ja piirkondlike rahastamissüsteemide mitmekesisust; |
| --- | --- |

44.

| 45. | edendada uuenduslike, tõhusate ja kaasavate tavade arendamist ja kasutamist õppimise, õpetamise, avatud teaduse ja avatud hariduse ning lihtsustatud haldusmenetluste valdkonnas, aidates „Euroopa ülikoolidel“ töötada välja ja rakendada digitaristute ja IT-vahendite strateegiad; |
| --- | --- |

45.

| 46. | toetada „Euroopa ülikoole“ ambitsioonika eesmärgi – liikuvuses osaleb 50 % üliõpilastest (14) – saavutamisel, keskendudes tasakaalustatud füüsilise, virtuaalse või kombineeritud liikuvuse kavadele ja ajude ringlusele ning tunnistades, et füüsiline liikuvus on prioriteet ja seda ei saa asendada muude liikuvusvormidega, mille roll on täiendav; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tagada, et algatus põhineb kaasamisel ja tipptasemel, on avatud igat liiki kõrgharidusasutustele ning kõigile üliõpilastele, õpetajatele, töötajatele ja teadlastele, edendades ühiste ja jagatud taristute, varustuse ja vahendite kasutamist; |
| --- | --- |

47.

| 48. | jälgida korrapäraselt ja ühiselt (15) Euroopa ülikoolide algatuse 41 liidu ja võimalike täiendavate liitude seisu tihedas koostöös „Euroopa ülikoolidega“ ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et dokumenteerida saavutatud tulemused ja nende mõju hariduse ja teadusuuringute mõõtmele ning ühiskonnale ning teha kindlaks tõkked, puudujäägid, probleemid ja võimalikud lahendused, selleks et tagada nende liitude riikidevahelise tegevuse sujuv toimimine ja rakendamine; |
| --- | --- |

48.

| 49. | Korraldada pidevat teabevahetust Euroopa Komisjoni, liikmesriikide, „Euroopa ülikoolide“ ja liikmesriikide ekspertidest koosneva ajutise eksperdirühma ning muude asjaomaste sidusrühmade vahel, et jälgida edusamme, arutada ja kõrvaldada olemasolevaid koostöötõkkeid, töötada välja lahendused ja võtta need kasutusele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | innustada kõrgharidusasutusi võtma omaks pidev ümberkujunemine, et kasutada parimal võimalikul viisil ära oma missioon hariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonnale osutatavate teenuste valdkonnas Euroopa haridusruumis ja Euroopa teadusruumis, täielikus koostoimes Euroopa kõrgharidusruumiga; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toetada Euroopa tasandil kestlikku koostööd kõrgharidusasutuste vahel, et viia ellu nii Euroopa haridusruumi, Euroopa teadusruumi kui ka Euroopa kõrgharidusruumi eesmärgid, tugevdada „Euroopa ülikoolide“ konkurentsivõimet rahvusvahelises kontekstis ja ülemaailmses võidujooksus talentide ligimeelitamiseks ja hoidmiseks ning võimaldada neil luua sidemeid kohalike ja piirkondlike ökosüsteemidega; |
| --- | --- |

51.

| 52. | toetada ja innustada „Euroopa ülikoole“, et suurendada üliõpilaste ja töötajate osalemist liitudes, mis on hädavajalik algatuse edu, arengu ja rakendamise jaoks, eelkõige kaasates neid vastavatesse juhtimisstruktuuridesse; |
| --- | --- |

52.

| 53. | Euroopa haridusruumi raames ning täielikult riiklikke ja piirkondlikke kõrgharidussüsteeme austades töötada alates 2022. aastast koostöös asjaomaste riiklike ja piirkondlike kõrghariduse valdkonnas pädevate asutustega, kõrgharidusasutustega ja sidusrühmadega välja selged ettepanekud, et aidata vajaduse korral kõrvaldada takistused Euroopa tasandil tehtavalt koostöölt, uurides näiteks vajadust ja võimalust luua „Euroopa ülikoolide“ liitude raames ühised Euroopa diplomid ning edendades suuremat Euroopa koostööd kvaliteedi tagamisel ja automaatsel vastastikusel tunnustamisel kõrghariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

53.

PALUB KOMISJONIL KOOSKÕLAS OMA PÄDEVUSTEGA JA VÕTTES TÄIELIKULT ARVESSE SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET

| 54. | anda 2021. aasta lõpuks teavet esimeste liitude vahehindamise peamiste tulemuste kohta, pidades silmas „Euroopa ülikoolide“ edasiarendamist ning kogu nende ambitsioonika potentsiaali realiseerimist; |
| --- | --- |

54.

| 55. | toetada „Euroopa ülikoolide“ kui koostalitlusvõime katseplatvormide arendamist ja liikmesriikidevahelise koostöö edendamist seoses Euroopa teadusuuringute, õpetamise ja töötajate karjääri arendamise tavadega, sealhulgas võimalust kasutada järkjärgulist lähenemisviisi ühiste värbamiskavade loomiseks, et saavutada tõeline ajude ringlus ja teadmiste vaba liikumine kogu Euroopas, püüdes suurendada Euroopa akadeemilise ja teaduskarjääri atraktiivsust, võttes arvesse subsidiaarsuse põhimõtet ja kõrgharidusasutuste autonoomiat ning austades erinevusi riiklikes ja piirkondlikes tööturusüsteemides; |
| --- | --- |

55.

| 56. | koostada suunised selle kohta, kuidas ELi programmid, fondid ja rahastamisvahendid võiksid kooskõlas oma eesmärkidega täiendada „Euroopa ülikoolide“ ja muud liiki kõrgharidusasutuste liitudele antavat toetust lihtsustatud ja ühtlustatud viisil piisava eelarve abil ja pikemaks kindlaksmääratud ajavahemikuks, samal ajal soodustades seonduvat koostoimet; |
| --- | --- |

56.

| 57. | säilitada programmi „Erasmus+“ (2021–2027) raames edukad alt üles suunatud, kaasavad, tipptasemel põhinevad ja geograafiliselt tasakaalustatud lähenemisviisid, mida toetab programm „Euroopa horisont“, andes igat liiki kõrgharidusasutustele, sealhulgas piiriülesele koostööle ja muudele rahvusvahelistele koostööalgatustele võimaluse arendada välja ambitsioonikad „Euroopa ülikoolid“, katsetades erinevaid koostöömudeleid ja olles temaatiliselt avatud; |
| --- | --- |

57.

| 58. | julgustada „Euroopa ülikoole“ kasutama parimal viisil ära poliitikameetmeid ja algatusi, mis toetavad nende muutumist innovaatilisemaks ja ettevõtlikumaks, näiteks HEInnovate ja InvestEU, ning edendada koostööd programmiga „Euroopa horisont“, et luua koostoimet ja vältida jõupingutuste dubleerimist; |
| --- | --- |

58.

| 59. | toetada aktiivseid vahetusprogramme akadeemilise ringkonna ja ettevõtlusmaailma vahel, kuna nendevaheline otsekontakt annaks lisaväärtust ja võimaldaks paremini reageerida tööturu vajadustele; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kaaluda olemasolevate veebiplatvormide kasutamist, et edendada ja toetada „Euroopa ülikoole“ ning võimaldada parimate tavade ja kogemuste vahetamist; |
| --- | --- |

60.

| 61. | jätkata tihedat koostööd liikmesriikidega ja teavitada nõukogu korrapäraselt algatuse edenemisest, mis puudutab „Euroopa ülikoolide“ ühisloomisprotsessi ja edasist väljaarendamist, eelkõige programmi „Erasmus+“ komitee ja programmi „Euroopa horisont“ komitee kaudu, sealhulgas rühma kaudu, kes käsitleb osaluse laiendamist ja Euroopa teadusruumi tugevdamist, samuti ajutise eksperdirühma ja Euroopa teadusruumi üleminekufoorumi kaudu. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  Nagu on välja toodud nõukogu resolutsioonis, mis käsitleb haridust ja koolitust Euroopa poolaastal: teabepõhise arutelu tagamine reformide ja investeeringute teemal; resolutsioon on kättesaadav aadressil: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32020G0227(01)

(2)  Nagu on rõhutatud 19. novembril 2020 Euroopa kõrgharidusruumi ministrite konverentsil vastu võetud Rooma kommünikeele lisatud akadeemilise vabaduse avalduses ning samuti 20. oktoobri 2020. aasta Bonni deklaratsioonis.

(3)  Avatud teadus on süsteemi muutus, mis võimaldab teadusuuringuid täiustada avatud ja koostööl põhinevate teadmiste ja andmete loomise ja jagamise viiside kaudu teadusuuringute võimalikult varases etapis ning tulemuste edastamise ja jagamise kaudu. https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/research_and_innovation/knowledge_publications_tools_and_data/documents/ec_rtd_factsheet-open-science_2019.pdf

Avatud haridus on hariduse andmise viis, kus sageli kasutatakse digitehnoloogiat. Selle eesmärk on laiendada kõigi juurdepääsu ja osalemist, kõrvaldades tõkked ning muutes õppimise kättesaadavaks, küllaldaseks ja kõigile kohandatavaks. See pakub erinevaid õpetamise ja õppimise viise ning teadmiste kogumise ja jagamise viise. Samuti pakub see erinevaid juurdepääsuvõimalusi formaalsele ja mitteformaalsele haridusele ning ühendab neid kahte (Opening up Education: Kõrghariduse toetusraamistik, 2016)

Avaandmed on mõiste, mille all üldiselt mõistetakse avatud vormingutes olevaid andmeid, mida võib igaüks igasugusel eesmärgil vabalt kasutada, taaskasutada ja jagada. (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1024 avaandmete ja avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta).

(4)  Euroopa ülikoolide algatuse uuring COVID-19 mõju kohta Euroopa ülikoolidele. Kättesaadav aadressil: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/documents/coronavirus-european-universities-initiative-impact-survey-results_en

(5)  Kontseptsioon, mis ühendab nelja põhivaldkonda: haridust, teadusuuringuid, innovatsiooni ja teenuseid ühiskonnale – Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025.

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0625&rid=4

(6)  STEAM: teadus, tehnoloogia, inseneeria, kunst ja matemaatika (Science, Technology, Engineering, Arts and Mathematics).

STEAM-lähenemisviis õppimiseks ja õpetamiseks ühendab STEM-valdkonnad teiste õppevaldkondadega. Sellega edendatakse selliseid valdkonnaüleseid oskusi nagu digipädevused, kriitiline mõtlemine, probleemide lahendamine, juhtimine ja ettevõtlusoskused, samuti koostööd mitteakadeemiliste partneritega ning käsitletakse majanduslikke, keskkonnaalasid, poliitilisi ja sotsiaalseid probleeme. STEAM ergutab kombineerima reaalses maailmas vajalikke teadmisi ja loomulikku uudishimu. Määratlus pärineb dokumendist, mis käsitleb vastastikust õppimist STEAM-hariduse valdkonnas, Viin, märts 2020 (https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/et-2020-newsletter-may-2020.pdf).

Vt ka Euroopa Komisjoni talituste töödokumendi COM(2020) 625 lk 20.

(7)  Füüsilise liikuvuse ja virtuaalse komponendi kombinatsioon, mis hõlbustab koostööpõhist õpet veebis ja meeskonnatööd. Euroopa Komisjon. Programmi „Erasmus+“ juhend (versioon 1, 25.3.2021), kättesaadav aadressil: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/programme-guide_en

(8)  Virtuaalne liikuvus on tegevuste kogum, mida toetavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad, sealhulgas e-õpe, ning mille abil saadakse rahvusvahelise koostöö kogemusi õpetamise, koolituse või õppimise kontekstis või hõlbustatakse nende saamist. Euroopa Komisjon. Programmi „Erasmus+“ juhend (versioon 1, 25.3.2021), kättesaadav aadressil: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/programme-guide_en

(9)  Eelkõige Euroopa kvaliteedikindlustuse standardid ja suunised.

(10)  Mikrokvalifikatsioonitunnistus on tõend õpiväljundite kohta, mille õppija on saanud pärast lühiajalist õppimiskogemust. (Esialgne määratlus kõrghariduse ekspertide ajutise nõuanderühma lõpparuandest: Euroopa lähenemisviis mikrokvalifikatsioonitunnistustele - mikrokvalifikatsiooni kõrghariduse nõuanderühma väljund - https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/european-approach-micro-credentials-higher-education-consultation-group-output-final-report.pdf).

(11)  2005/251/EÜ.

(12)  Kooskõlas nõukogu 26. novembri 2018. aasta soovitusega kõrg- ja keskhariduskvalifikatsioonide ning välismaal veedetud õppeperioodide õpiväljundite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (ELT C 444, 10.12.2018, lk 1) ning kooskõlas tunnustamise Lissaboni konventsiooni põhimõtetega.

(13)  19. novembril 2020 Euroopa kõrgharidusruumi ministrite konverentsil vastu võetud Rooma kommünikeele lisatud akadeemilise vabaduse avaldus ning 20. oktoobri 2020. aasta Bonni deklaratsioon.

(14)  Euroopa Komisjon. (2020). Programmi „Erasmus+“ juhend. Versioon 3 (2020): 25.8.2020, lk 132, kättesaadav aadressil: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/sites/default/files/erasmus_programme_guide_2020_v3_en.pdf

(15)  Liikmesriigid, Euroopa Komisjon (hariduse ja kultuuri peadirektoraat ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat).

---

LISA

Poliitiline taust

1.

Nõukogu järeldused ELi uue kõrghariduse tegevuskava kohta (20. november 2017)

2.

Euroopa Ülemkogu järeldused (14. detsember 2017)

3.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele digiõppe tegevuskava kohta (17. jaanuar 2018)

4.

Nõukogu järeldused Euroopa haridusruumi visiooni suunas liikumise kohta (22. mai 2018)

5.

Euroopa Ülemkogu järeldused (28. juuni 2018)

6.

Nõukogu soovitus kõrg- ja keskhariduskvalifikatsioonide ning välismaal läbitud õppeperioodide õpiväljundite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (26. november 2018)

7.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele tehisintellekti käsitlev koordineeritud kava (7. detsember 2018)

8.

Nõukogu järeldused „Veelgi kestlikuma liidu saavutamine aastaks 2030“ (9. aprill 2019)

9.

Nõukogu järeldused „Suuresti digitaliseeritud Euroopa tulevik pärast 2020. aastat: digitaalse ja majandusliku konkurentsivõime ja digitaalse sidususe edendamine kogu liidus“ (7. juuni 2019)

10.

Euroopa Ülemkogu: uus strateegiline tegevuskava 2019–2024 (20. juuni 2019)

11.

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad elukestva õppe poliitika keskset rolli ühiskonna võimekuse suurendamisel tegeleda tehnoloogiapõhisele ja rohelisele majandusele üleminekuga kaasavat ja kestlikku majanduskasvu toetaval viisil (8. november 2019)

12.

Nõukogu resolutsioon Euroopa haridusruumi edasise arendamise kohta, et toetada tulevikku suunatud haridus- ja koolitussüsteeme (8. november 2019)

13.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – „Euroopa roheline kokkulepe“ (11. detsember 2019)

14.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tugev sotsiaalne Euroopa õiglaste üleminekute jaoks“ (14. jaanuar 2020)

15.

Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb haridust ja koolitust Euroopa poolaastal: teabepõhise arutelu tagamine reformide ja investeeringute teemal (27. veebruar 2020)

16.

Nõukogu järeldused, milles käsitletakse COVID-19 kriisiga toimetulekut hariduse ja koolituse valdkonnas (16. juuni 2020)

17.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (1. juuli 2020)

18.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Digiõppe tegevuskva 2021–2027. Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks“ (30. september 2020)

19.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (30. september 2020)

20.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“ (1. oktoober 2020)

21.

Euroopa kõrgharidusruumi ministrite konverentsil vastu võetud Rooma kommünikee (19. november 2020)

22.

Nõukogu järeldused digiõppe kohta Euroopa teadmusühiskonnas (24. november 2020)

23.

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027“ (24. november 2020)

24.

Nõukogu järeldused uue Euroopa teadusruumi kohta (1. detsember 2020)

25.

Nõukogu resolutsioon, mis käsitleb strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et liikuda Euroopa haridusruumi loomise suunas ja kaugemale (2021–2030) (18. veebruar 2021)

26.

Nõukogu järeldused uue Euroopa teadusruumi kohta: teadlastele atraktiivsete ja kestlike karjäärivõimaluste ja töötingimuste pakkumine ning ajude ringluse reaalsuseks muutmine (28. mai 2021).

---

Euroopa Komisjon

| 10.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/25

---

Euro vahetuskurss (1)

9. juuni 2021

(2021/C 221/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2195 |
| JPY | Jaapani jeen | 133,38 |
| DKK | Taani kroon | 7,4366 |
| GBP | Inglise nael | 0,86053 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,0595 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0913 |
| ISK | Islandi kroon | 146,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,0518 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,377 |
| HUF | Ungari forint | 347,19 |
| PLN | Poola zlott | 4,4560 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9248 |
| TRY | Türgi liir | 10,4651 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5731 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4729 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,4615 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6925 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6133 |
| KRW | Korea vonn | 1 359,90 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,5303 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7879 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5025 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 375,74 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0213 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,241 |
| RUB | Vene rubla | 87,9491 |
| THB | Tai baat | 38,000 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,1345 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,9390 |
| INR | India ruupia | 88,9600 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2195

JPY

Jaapani jeen

133,38

DKK

Taani kroon

7,4366

GBP

Inglise nael

0,86053

SEK

Rootsi kroon

10,0595

CHF

Šveitsi frank

1,0913

ISK

Islandi kroon

146,90

NOK

Norra kroon

10,0518

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,377

HUF

Ungari forint

347,19

PLN

Poola zlott

4,4560

RON

Rumeenia leu

4,9248

TRY

Türgi liir

10,4651

AUD

Austraalia dollar

1,5731

CAD

Kanada dollar

1,4729

HKD

Hongkongi dollar

9,4615

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6925

SGD

Singapuri dollar

1,6133

KRW

Korea vonn

1 359,90

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,5303

CNY

Hiina jüaan

7,7879

HRK

Horvaatia kuna

7,5025

IDR

Indoneesia ruupia

17 375,74

MYR

Malaisia ringit

5,0213

PHP

Filipiini peeso

58,241

RUB

Vene rubla

87,9491

THB

Tai baat

38,000

BRL

Brasiilia reaal

6,1345

MXN

Mehhiko peeso

23,9390

INR

India ruupia

88,9600

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 10.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/26

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9971 — P27 NPP/Bankgirot)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 221/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Danske Bank A/S („Danske Bank“, Taani), |
| --- | --- |

—

Danske Bank A/S („Danske Bank“, Taani),

| — | Nordea Bank Abp („Nordea“, Soome), |
| --- | --- |

—

Nordea Bank Abp („Nordea“, Soome),

| — | OP Corporate Bank plc („OP“, Soome), |
| --- | --- |

—

OP Corporate Bank plc („OP“, Soome),

| — | Svenska Handelsbanken AB („Handelsbanken“, Rootsi), |
| --- | --- |

—

Svenska Handelsbanken AB („Handelsbanken“, Rootsi),

| — | Skandinaviska Enskilda Banken AB („SEB“, Rootsi), |
| --- | --- |

—

Skandinaviska Enskilda Banken AB („SEB“, Rootsi),

| — | Swedbank AB („Swedbank“, Rootsi), |
| --- | --- |

—

Swedbank AB („Swedbank“, Rootsi),

| — | P27 Nordic Payments Platform AB („P27 NPP“, Rootsi) ning |
| --- | --- |

—

P27 Nordic Payments Platform AB („P27 NPP“, Rootsi) ning

| — | Bankgirocentralen BGC AB („Bankgirot“, Rootsi). |
| --- | --- |

—

Bankgirocentralen BGC AB („Bankgirot“, Rootsi).

Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB ja Swedbank omandavad (otse) ettevõtja P27 NPP ja (kaudselt P27 NPP kaudu) ettevõtja Bankgirot üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub i) P27 NPP loomise puhul ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel ning ii) P27 NPP poolt Bankgiroti omandamise puhul aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB ja Swedbank: kuus pangandusgruppi, mis tegutsevad peamiselt Põhjamaades ja pakuvad mitmesuguseid finantsteenuseid, sealhulgas makseteenuseid; |
| --- | --- |

—

Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB ja Swedbank: kuus pangandusgruppi, mis tegutsevad peamiselt Põhjamaades ja pakuvad mitmesuguseid finantsteenuseid, sealhulgas makseteenuseid;

| — | P27 NPP: Põhjamaid hõlmav makseplatvorm, mis on praegu arendamisel, et luua reaalajas toimiv mitme valuutaga piiriülene maksetaristu Põhjamaade piirkonnas (hõlmates Taanit, Soomet, Rootsit ja potentsiaalselt Norrat). P27 NPP hakkab ka pakkuma Põhjamaade-üleseid lisaväärtusega makseteenuseid; |
| --- | --- |

—

P27 NPP: Põhjamaid hõlmav makseplatvorm, mis on praegu arendamisel, et luua reaalajas toimiv mitme valuutaga piiriülene maksetaristu Põhjamaade piirkonnas (hõlmates Taanit, Soomet, Rootsit ja potentsiaalselt Norrat). P27 NPP hakkab ka pakkuma Põhjamaade-üleseid lisaväärtusega makseteenuseid;

| — | Bankgirot: pakub praegu maksete ja makseteabe töötlemiseks tugitaristut ning muid lisaväärtusega makseteenuseid Rootsis. |
| --- | --- |

—

Bankgirot: pakub praegu maksete ja makseteabe töötlemiseks tugitaristut ning muid lisaväärtusega makseteenuseid Rootsis.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M. 9971 — P27 NPP/Bankgirot

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 10.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/28

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 221/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ“, Kanada); |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ“, Kanada);

| — | American Tower International Inc. („ATI“, Ameerika Ühendriigid); |
| --- | --- |

—

American Tower International Inc. („ATI“, Ameerika Ühendriigid);

| — | ATI’s European Communications Infrastructure Business („sihtettevõtja“). |
| --- | --- |

—

ATI’s European Communications Infrastructure Business („sihtettevõtja“).

CDPQ ja ATI omandavad Saksamaal, Poolas, Prantsusmaal ja Hispaanias vara omava sihtettevõtja üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | CDPQ: pikaajaline institutsionaalne investor, kes valitseb peamiselt riiklikke ja riigi osalusega pensioni- ja kindlustusfonde Québeci provintsis. CDPQ on Kanadas suuruselt teine pensionifondi haldaja; |
| --- | --- |

—

CDPQ: pikaajaline institutsionaalne investor, kes valitseb peamiselt riiklikke ja riigi osalusega pensioni- ja kindlustusfonde Québeci provintsis. CDPQ on Kanadas suuruselt teine pensionifondi haldaja;

| — | ATI: tütarettevõtja, mis kuulub täielikult ettevõtjale American Towers LLC, mis on omakorda täielikult ettevõtjale American Tower Corporation (ATC) kuuluv tütarettevõtja. ATC on traadita side passiivse taristu sõltumatu omanik ja käitaja, kelle portfelli kuulub ligikaudu 183 000 telekommunikatsioonitaristuobjekti Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Euroopas, Aafrikas ja Aasias; |
| --- | --- |

—

ATI: tütarettevõtja, mis kuulub täielikult ettevõtjale American Towers LLC, mis on omakorda täielikult ettevõtjale American Tower Corporation (ATC) kuuluv tütarettevõtja. ATC on traadita side passiivse taristu sõltumatu omanik ja käitaja, kelle portfelli kuulub ligikaudu 183 000 telekommunikatsioonitaristuobjekti Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Euroopas, Aafrikas ja Aasias;

| — | sihtettevõtja: pakub mobiilsideoperaatorist sõltumatuid telekommunikatsioonimajutuse teenuseid traadita side passiivse taristu objektidel Prantsusmaal, Saksamaal ja Poolas ning ATI poolt samal ajal veel ühe ettevõtja (Telxius) omandamise tulemusel ka Hispaanias. |
| --- | --- |

—

sihtettevõtja: pakub mobiilsideoperaatorist sõltumatuid telekommunikatsioonimajutuse teenuseid traadita side passiivse taristu objektidel Prantsusmaal, Saksamaal ja Poolas ning ATI poolt samal ajal veel ühe ettevõtja (Telxius) omandamise tulemusel ka Hispaanias.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---