# Eiropas Savienības C 221/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 221 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 10. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 221

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 10. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 221/01 | Komisijas Atzinums (2021. gada 3. jūnijs) par to radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kuri rodas Sizewell C spēkstacijā (divi Apvienotās Karalistes EPR reaktori), kas atrodas Safolkā, Apvienotajā Karalistē | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

2021/C 221/01

Komisijas Atzinums (2021. gada 3. jūnijs) par to radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kuri rodas Sizewell C spēkstacijā (divi Apvienotās Karalistes EPR reaktori), kas atrodas Safolkā, Apvienotajā Karalistē

Sizewell C

EPR

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2021/C 221/02 | Padomes secinājumi par to, kā ar taisnīgumu un iekļautību izglītībā un mācībās veicināt panākumus izglītībā ikvienam | 3 |
| 2021/C 221/03 | Padomes secinājumi par iniciatīvu Eiropas universitātes – Veidot tiltu starp augstāko izglītību, pētniecību, inovāciju un sabiedrību: pavērt ceļu jaunai dimensijai Eiropas augstākajā izglītībā | 14 |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 221/04 | Euro maiņas kurss — 2021. gada 9. jūnijs | 25 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2021/C 221/02

Padomes secinājumi par to, kā ar taisnīgumu un iekļautību izglītībā un mācībās veicināt panākumus izglītībā ikvienam

3

2021/C 221/03

Padomes secinājumi par iniciatīvu Eiropas universitātes – Veidot tiltu starp augstāko izglītību, pētniecību, inovāciju un sabiedrību: pavērt ceļu jaunai dimensijai Eiropas augstākajā izglītībā

14

Eiropas Komisija

2021/C 221/04

Euro maiņas kurss — 2021. gada 9. jūnijs

25

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 221/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9971 — P27 NPP/Bankgirot) (
  1
  ) | 26 |
| 2021/C 221/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 28 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2021/C 221/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9971 — P27 NPP/Bankgirot) (
  1
  )

1

26

2021/C 221/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Komisija

| 10.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 221/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 221/1

---

KOMISIJAS ATZINUMS

(2021. gada 3. jūnijs)

par to radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kuri rodas Sizewell C spēkstacijā (divi Apvienotās Karalistes EPR reaktori), kas atrodas Safolkā, Apvienotajā Karalistē

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2021/C 221/01)

Turpmāk izklāstītais novērtējums veikts saskaņā ar Euratom līgumu, neskarot nekādus papildu novērtējumus, kas jāveic saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un pienākumus, kas izriet no tā un no sekundāriem tiesību aktiem (1).

Eiropas Komisija 2020.gada 17. augustā saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu no Apvienotās Karalistes valdības saņēma vispārīgos datus par to radioaktīvo atkritumu apglabāšanas plānu, kas rodas Sizewell C spēkstacijā (2).

Pamatojoties uz šiem datiem un papildu informāciju, ko Komisija pieprasīja 2020. gada 27. novembrī un 2021. gada 9. februārī un ko Apvienotās Karalistes iestādes sniedza 2021. gada 12. janvārī un 2021. gada 9. februārī, papildu informāciju, ko Apvienotās Karalistes pārstāvji sniedza 2021. gada 10. februārī ekspertu grupas sanāksmē (videokonferencē), kā arī 2021. gada 10. februārī (sanāksmes beigās) un 2021. gada 23. februārī pieprasīto informāciju, ko Apvienotās Karalistes iestādes sniedza 2021. gada 15. februārī un 2021. gada 8. martā, Komisija ir sagatavojusi turpmāk izklāstīto atzinumu.

| 1. | Attālums no objekta līdz tuvākajai dalībvalstij, proti, Francijai, ir 138 km. |
| --- | --- |

1.

Attālums no objekta līdz tuvākajai dalībvalstij, proti, Francijai, ir 138 km.

| 2. | Normālos ekspluatācijas apstākļos gāzveida un šķidro radioaktīvo efluentu noplūdēm nevajadzētu radīt būtisku risku kādas dalībvalsts iedzīvotāju veselībai, ņemot vērā dozas limitus, kas noteikti drošības pamatstandartos (Direktīva 2013/59/Euratom) (3). |
| --- | --- |

2.

Normālos ekspluatācijas apstākļos gāzveida un šķidro radioaktīvo efluentu noplūdēm nevajadzētu radīt būtisku risku kādas dalībvalsts iedzīvotāju veselībai, ņemot vērā dozas limitus, kas noteikti drošības pamatstandartos (Direktīva 2013/59/Euratom) (3).

| 3. | Zemas radioaktivitātes cietos atkritumus īslaicīgi uzglabā objektā un pēc tam pārved uz Apvienotās Karalistes regulatīvo iestāžu apstiprinātām atkritumu apglabāšanas vietām.
  Kamēr nav pieejama ģeoloģiskā glabātuve, nostrādātās degvielas elementus un vidējas radioaktivitātes cietos atkritumus īslaicīgi uzglabā objektā. Nostrādātās degvielas pārstrāde nav paredzēta. |
| --- | --- |

3.

Zemas radioaktivitātes cietos atkritumus īslaicīgi uzglabā objektā un pēc tam pārved uz Apvienotās Karalistes regulatīvo iestāžu apstiprinātām atkritumu apglabāšanas vietām.

Kamēr nav pieejama ģeoloģiskā glabātuve, nostrādātās degvielas elementus un vidējas radioaktivitātes cietos atkritumus īslaicīgi uzglabā objektā. Nostrādātās degvielas pārstrāde nav paredzēta.

| 4. | Ja pēc tāda veida un apmēra avārijas, kāda aplūkota vispārīgajos datos, notiktu neparedzēta radioaktīvo efluentu noplūde, radioaktīvā starojuma dozas, ko saņemtu kādas dalībvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti drošības pamatstandartos (Direktīva 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

4.

Ja pēc tāda veida un apmēra avārijas, kāda aplūkota vispārīgajos datos, notiktu neparedzēta radioaktīvo efluentu noplūde, radioaktīvā starojuma dozas, ko saņemtu kādas dalībvalsts iedzīvotāji, būtiski neietekmētu to veselību, ņemot vērā standartlīmeņus, kas noteikti drošības pamatstandartos (Direktīva 2013/59/Euratom).

Līdz ar to Komisijas ieskatā tas, ka tiks īstenots plāns visu veidu radioaktīvo atkritumu apglabāšanai, ko rada Apvienotajā Karalistē Safolkas krastā izvietotās Sizewell C kodolelektrostacijas divi EPR reaktori, ne normālos ekspluatācijas apstākļos, ne pēc tāda veida un apmēra avārijām vai neparedzētām radioaktīvo efluentu noplūdēm, kādas aplūkotas vispārīgajos datos, nevienā dalībvalstī neradīs tādu ūdens, zemes vai gaisa telpas radioaktīvo piesārņojumu, kas varētu būtiski ietekmēt iedzīvotāju veselību, ņemot vērā drošības pamatstandartos (Direktīva 2013/59/Euratom) noteiktās normas.

Briselē, 2021. gada 3. jūnijā.

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Kadri SIMSON

---

(1)  Piemēram, saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību sīkāk būtu jāvērtē vidiskie aspekti. Komisija orientējoši vērš uzmanību uz noteikumiem Direktīvā 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu, kas grozīta ar Direktīvu 2014/52/ES; tāpat šeit minama Direktīva 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu, kā arī Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību un Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā.

1

(2)  Radioaktīvo atkritumu apglabāšana Komisijas Ieteikuma 2010/635/Euratom (2010. gada 11. oktobris) par Euratom līguma 37. panta piemērošanu (OV L 279, 23.10.2010., 36. lpp.) 1. punkta izpratnē.

2

(3)  Padomes Direktīva 2013/59/Euratom (2013. gada 5. decembris), ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem (OV L 13, 17.1.2014., 1. lpp.).

3

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 10.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 221/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 221/3

---

Padomes secinājumi par to, kā ar taisnīgumu un iekļautību izglītībā un mācībās veicināt panākumus izglītībā ikvienam

(2021/C 221/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

SAISTĪBĀ AR:

| 1. | Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija kopīgi izsludināja Gēteborgas sociālajā samitā 2017. gadā, un jo īpaši tā pirmo, trešo un vienpadsmito principu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Padomes Rezolūciju par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030), kurā kā pirmā stratēģiskā prioritāte ir paredzēts uzlabot kvalitāti, taisnīgumu, iekļautību un panākumus izglītībā un mācībās ikvienam; |
| --- | --- |

2.

ATGĀDINOT politisko kontekstu, kas izklāstīts pielikumā;

ŅEMOT VĒRĀ:

| 3. | 2020. gada Izglītības un apmācības pārskatā konstatēto, kurā citstarp secināts, ka:






  a) | pateicoties dalībvalstu pastāvīgiem centieniem, līdzdalība pirmsskolas izglītībā un aprūpē no četru gadu vecuma ir plaša, gandrīz sasniedzot “Izglītība un apmācība 2020” (ET 2020) mērķi, tomēr joprojām ir grūtības ar nevienādām piekļuves iespējām un kvalitāti; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

pateicoties dalībvalstu pastāvīgiem centieniem, līdzdalība pirmsskolas izglītībā un aprūpē no četru gadu vecuma ir plaša, gandrīz sasniedzot “Izglītība un apmācība 2020” (ET 2020) mērķi, tomēr joprojām ir grūtības ar nevienādām piekļuves iespējām un kvalitāti;

| b) | izglītību un mācības priekšlaicīgi pametušo skaits 2019. gadā bija 10,2 %, gandrīz sasniedzot ET 2020 mērķi. Tomēr personām ar invaliditāti šis rādītājs bija 20,3 %, un ārvalstīs dzimušiem skolniekiem ir lielāka varbūtība, ka viņi priekšlaicīgi pametīs izglītību, nekā attiecīgajā valstī dzimušiem skolniekiem (attiecīgi 22,2 % un 8,9 %). Vairāk jaunu vīriešu nekā sieviešu priekšlaicīgi pamet izglītību (attiecīgi 11,9 % un 8,4 %), un pēdējo desmit gadu laikā šī atšķirība kopumā ir saglabājusies nemainīga; |
| --- | --- |

b)

izglītību un mācības priekšlaicīgi pametušo skaits 2019. gadā bija 10,2 %, gandrīz sasniedzot ET 2020 mērķi. Tomēr personām ar invaliditāti šis rādītājs bija 20,3 %, un ārvalstīs dzimušiem skolniekiem ir lielāka varbūtība, ka viņi priekšlaicīgi pametīs izglītību, nekā attiecīgajā valstī dzimušiem skolniekiem (attiecīgi 22,2 % un 8,9 %). Vairāk jaunu vīriešu nekā sieviešu priekšlaicīgi pamet izglītību (attiecīgi 11,9 % un 8,4 %), un pēdējo desmit gadu laikā šī atšķirība kopumā ir saglabājusies nemainīga;

| c) | 2018. gada PISA pētījumā redzams, ka ES nav izpildījusi savu ET 2020 mērķi samazināt pamatprasmju nepietiekamas sekmības rādītāju tā, lai tas būtu mazāks par 15 %. Patiesībā pēdējo desmit gadu laikā ES kopumā nesekmība dabaszinātnēs un lasīšanā ir palielinājusies, bet matemātikā saglabājusies stabila (ES27 valstīs: 22,5 % lasīšanā, 22,9 % matemātikā un 22,3 % dabaszinātnēs). Izteiktas nepietiekamas sekmības līmeņu atšķirības starp dzimumiem saglabājas tikai lasīšanā, kur nesekmīgo zēnu īpatsvars ir lielāks. Turklāt šie rezultāti atklāj, cik svarīga skolnieku labjutībai un mācību rezultātiem ir skolas gaisotne; |
| --- | --- |

c)

2018. gada PISA pētījumā redzams, ka ES nav izpildījusi savu ET 2020 mērķi samazināt pamatprasmju nepietiekamas sekmības rādītāju tā, lai tas būtu mazāks par 15 %. Patiesībā pēdējo desmit gadu laikā ES kopumā nesekmība dabaszinātnēs un lasīšanā ir palielinājusies, bet matemātikā saglabājusies stabila (ES27 valstīs: 22,5 % lasīšanā, 22,9 % matemātikā un 22,3 % dabaszinātnēs). Izteiktas nepietiekamas sekmības līmeņu atšķirības starp dzimumiem saglabājas tikai lasīšanā, kur nesekmīgo zēnu īpatsvars ir lielāks. Turklāt šie rezultāti atklāj, cik svarīga skolnieku labjutībai un mācību rezultātiem ir skolas gaisotne;

| d) | ES un lielākā daļa dalībvalstu ir sasniegušas ET 2020 mērķi – panākt terciārās izglītības iegūšanas rādītāju 40 % apmērā. Tomēr ES joprojām pastāv atšķirības dzimumu starpā, un studentiem, kuriem ir mazāk iespēju, ir mazākas izredzes iegūt terciāro izglītību (43,4 %) nekā viņu vienaudžiem (82,3 %); |
| --- | --- |

d)

ES un lielākā daļa dalībvalstu ir sasniegušas ET 2020 mērķi – panākt terciārās izglītības iegūšanas rādītāju 40 % apmērā. Tomēr ES joprojām pastāv atšķirības dzimumu starpā, un studentiem, kuriem ir mazāk iespēju, ir mazākas izredzes iegūt terciāro izglītību (43,4 %) nekā viņu vienaudžiem (82,3 %);

| e) | progress attiecībā uz pieaugušo dalības izglītībā veicināšanu pēdējo desmit gadu laikā ir bijis lēns, un dalības rādītāji dalībvalstīs joprojām ievērojami atšķiras. ES27 valstīs 2019. gadā rādītājs, kas raksturo pieaugušo dalību mācībās, bija 10,8 %, kas ir neliels palielinājums no 7,8 % 2010. gadā, un tas joprojām ir tālu no 15 % mērķa; |
| --- | --- |

e)

progress attiecībā uz pieaugušo dalības izglītībā veicināšanu pēdējo desmit gadu laikā ir bijis lēns, un dalības rādītāji dalībvalstīs joprojām ievērojami atšķiras. ES27 valstīs 2019. gadā rādītājs, kas raksturo pieaugušo dalību mācībās, bija 10,8 %, kas ir neliels palielinājums no 7,8 % 2010. gadā, un tas joprojām ir tālu no 15 % mērķa;

| f) | sociālekonomiskā izcelsme joprojām ir vissvarīgākais izglītības rezultātus noteicošais faktors ES, un tas daudziem jauniešiem traucē iegūt pienācīgu pamatprasmju līmeni un liedz īstenot augšupēju sociālo mobilitāti; |
| --- | --- |

f)

sociālekonomiskā izcelsme joprojām ir vissvarīgākais izglītības rezultātus noteicošais faktors ES, un tas daudziem jauniešiem traucē iegūt pienācīgu pamatprasmju līmeni un liedz īstenot augšupēju sociālo mobilitāti;

| 4. | Kopienas apsekojumu par to, kā mājsaimniecības un indivīdi izmanto IKT (informācijas un komunikāciju tehnoloģijas), kurā noskaidrots, ka 2019. gadā piektajai daļai jauniešu ES (vecumā no 16 līdz 24 gadiem) joprojām nebija pamata digitālo prasmju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | 2020. gada Eurydice ziņojumu “Vienlīdzība skolu izglītībā Eiropā: struktūras, politika un skolnieku sniegums”, kurā ir apzināta politika un struktūras, kas saistāmas ar augstāku vienlīdzības līmeni skolēnu sniegumā, un konstatēts, ka vienlīdzība skolās gan iekļautības, gan taisnīguma ziņā Eiropā ievērojami atšķiras; |
| --- | --- |

5.

| 6. | Covid-19 pandēmiju, kura kopā ar plašo pāreju uz digitālo mācīšanu un mācīšanos ir ievērojami pārslogojusi izglītības un mācību sistēmas visā ES un, visticamāk, traucēs sasniegt vairākus ES līmeņa mērķus un rādītājus izglītības un mācību jomā; |
| --- | --- |

6.

UZSKATA, KA:

| 7. | jaunajā stratēģiskajā satvarā Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030), ņemot vērā tās visaptverošo politisko mērķi izveidot Eiropas izglītības telpu, tagad ir pienācis laiks izvērtēt līdz šim paveikto taisnīguma un iekļautības palielināšanā izglītības un mācību jomā, lai visiem veicinātu panākumus izglītībā un dotu jaunu impulsu ES līmeņa sadarbībai un valstu darbam šajā jomā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | lai gan Padome ir risinājusi jautājumus par taisnīgumu, iekļaujošu izglītību un panākumiem izglītības un mācību jomā, tie vēl ir jāaplūko kopumā un kā savstarpēji saistīti un savstarpēji atkarīgi punkti, kas var palīdzēt noteikt izglītības un mācību sistēmu spēju visiem nodrošināt patiesi sociāli iekļaujošu un saliedētu, taisnīgu un veiksmīgu kvalitatīvu izglītību un mācības, tostarp mūžizglītību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ES izglītības ministri vairākās debatēs, kas notiek kopš 2020. gada, ir uzsvēruši, cik svarīgi ir uzlabot taisnīgumu un iekļautību izglītības un mācību jomā, lai nodrošinātu, ka neviens netiek atstāts novārtā, jo īpaši pēc globālās Covid-19 pandēmijas, kas skāra visas izglītības un mācību sistēmas, tostarp pirmsskolas izglītību un aprūpi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | Eiropas izglītības un mācību sistēmām būtu jāizmanto tas, ka iekļautība ir viena no galvenajām prioritātēm ES politikā, finansēšanas programmās un instrumentos, piemēram, jaunajā Erasmus+ programmā, kurā paredzēti īpaši iekļaušanas pasākumi, Eiropas Sociālajā fondā plus, kurš atbalsta vienlīdzīgas piekļuves kvalitatīvai izglītībai un mācībām visos līmeņos veicināšanu un jo īpaši sniedz atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, un ES Atveseļošanas un noturības mehānismā, kurš būtu pilnībā jāizmanto, lai novērstu nevienlīdzību izglītībā, kuru saasināja pašreizējā krīze; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izglītības un mācību potenciāls veicināt iekļautību ir pienācīgi atzīts kopīgi pasludinātajā Eiropas sociālo tiesību pīlārā, kā arī Komisijas nesen pieņemtajā pīlāra rīcības plānā (1), kurā uzsvērts, ka izglītība un mācības ir būtiskas, lai visiem sniegtu jaunas iespējas; |
| --- | --- |

11.

ATZĪST, KA:

| 12. | taisnīgums attiecībā uz piekļuvi, iekļautību un panākumiem izglītībā un mācībās ikvienam ir izglītības un mācību pamatprincips, taču ES izglītības un mācību sistēmām to vēl nav izdevies sasniegt, jo pastāv ievērojamas atšķirības dalībvalstu starpā un pašās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izglītībai un mācībām ir svarīga nozīme nevienlīdzības mazināšanā, jo īpaši tādas nevienlīdzības mazināšanā, kas saistīta ar sociālekonomisko statusu, migrantu izcelsmi, rasu vai etnisko piederību (2), dzimumu, seksuālo orientāciju un invaliditāti, un ka ir pierādījumi, ka visaugstākos rezultātus sasniedz tās izglītības un mācību sistēmas, kurās likts uzsvars uz taisnīgumu un iekļautību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sadarbībai starp formālās un neformālās izglītības un mācību iestādēm ir īpaši pozitīva ietekme uz sociālo iekļaušanu, kas bija acīmredzams Covid-19 pandēmijas laikā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tā kā daudzveidība un atšķirības mūsdienu sabiedrībā turpina pieaugt, izglītības un mācību politikai ir liela nozīme diskriminācijas novēršanā un iekļaušanas, integrācijas un cieņas pret daudzveidību veicināšanā Eiropas Savienībā. Tādēļ izglītības un mācību sistēmas ir jāveido tādas, kurās visām grupām un personām tiek nodrošināta patiešām vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvām mācību iespējām un kurās tām tiek dotas iespējas sekmīgi pabeigt savu izglītības vai mācību ceļu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | jāturpina centieni, lai nodrošinātu, ka arvien vairāk izglītojamo spēj sekmīgi iegūt vidējo (vai līdzvērtīgu) izglītību un mācības un turpināt ceļu uz tālākizglītību un tālākapmācību vai augstāko izglītību, dodot viņiem iespējas attīstīt vērtīgas zināšanas, prasmes un kompetences dzīvei un pilnībā īstenot savu potenciālu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pēdējos gados valstu un reģionu izglītības un mācību sistēmas ir spējušas uzlabot savu sniegumu, nodrošinot taisnīgāku piekļuvi un iekļaušanu, kas var sekmēt panākumus izglītībā, taču joprojām ir nepieciešami turpmāki centieni, rīcība un pasākumi, lai vienlaikus uzlabotu taisnīgumu, iekļaušanu un panākumus izglītībā. Tas ietver nepieciešamību nodrošināt pieejamāku augstas kvalitātes mūžilgu karjeras atbalstu visos izglītības un mācību līmeņos un veidos (3); |
| --- | --- |

17.

| 18. | jaunajā Erasmus+ programmā tagad ir nodrošināti pastiprināti instrumenti, lai labāk veicinātu sociālo iekļaušanu, taisnīgumu un uzlabotu saziņu ar cilvēkiem ar īpašām vajadzībām un/vai cilvēkiem, kuriem ir mazāk iespēju, citstarp, padarot mobilitātes darbības pieejamākas plašākam izglītojamo, skolotāju, pasniedzēju, skolotāju pedagogu un citu speciālistu lokam; |
| --- | --- |

18.

UZSVER, KA:

| 19. | visiem cilvēkiem visos dzīves posmos vajadzētu būt iespējai attīstīt plašu galveno kompetenču klāstu (4), lai gūtu panākumus gan profesionāli, gan personīgi, un pārvarēt pašreizējās un turpmākās pārmaiņas sabiedrībā un ekonomikā, tostarp zaļās un digitālās pārkārtošanās ietvaros. Tas attiecas ne tikai uz sociālo taisnīgumu, bet arī uz ES konkurētspēju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izglītībai un mācībām ir būtiska loma saistībā ar Eiropas nākotnes veidošanu un lai iedzīvotāji varētu sevi pilnveidot un labi justies, būt gatavi pielāgoties mainīgajam darba tirgum un tajā darboties, kā arī aktīvi un atbildīgi iesaistīties pilsoniskajā dzīvē; |
| --- | --- |

20.

| 21. | Covid-19 pandēmija ir vēl vairāk izgaismojusi vajadzību risināt ilgstošas strukturālās problēmas, kas pārsniedz pandēmijas tūlītējās sekas, tostarp attiecībā uz izglītojamo bērnu un pedagogu labjutību un garīgo veselību. Šī situācija ir pastiprinājusi vajadzību nodrošināt iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību un mācības, tostarp pirmsskolas izglītību un aprūpi, un to, lai tā būtu pieejama un piekļūstama visiem izglītojamajiem neatkarīgi no viņu dzimuma, konkrētās sociālekonomiskās, etniskās, reliģiskās vai kultūras izcelsmes, specifiskām izglītības vajadzībām vai citiem personiskiem apstākļiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vienlīdzīgas iespējas visiem piekļūt izglītībai un mācībām ir izšķiroši svarīgas, taču ar tām nepietiek: īpaša uzmanība ir jāpievērš šo jautājumu intersekcionalitātei, proti, izglītojamajiem, kuri saskaras ar papildu problēmām vai tādām, kas pārklājas, piemēram, personām ar speciālās izglītības vajadzībām vai personām ar invaliditāti, personām, kurām patlaban ir smagi personīgie apstākļi, personām, kuras nāk no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides, migrantu izcelsmes personām un minoritātēm, personām no ekonomiski mazattīstītiem apgabaliem, no izolētām, salu vai attālām teritorijām, piemēram, no ES tālākajiem reģioniem. Pamatojoties uz šādu loģiku, ir jāņem vērā īpaši apdāvinātu izglītojamo vajadzības, lai atbalstītu viņus un palīdzētu viņiem pilnībā īstenot savu potenciālu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | lai uzlabotu taisnīgumu un iekļaušanu izglītībā un mācībās, ir arī jāattīsta izpratne par dzimumu līdztiesības aspektiem mācīšanas un mācīšanās procesos un izglītības un mācību iestādēs, vienlaikus apkarojot un izskaužot dzimumu stereotipus un aizspriedumus un novēršot diskrimināciju dzimuma vai seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

23.

| 24. | izglītības un mācību sistēmām būtu jāņem vērā visu izglītojamo dažādās individuālās vajadzības, iemaņas un spējas un jāpiedāvā mācīšanās iespējas ikvienam, tostarp saites uz neformālas un ikdienējas mācīšanās iespējām, piemēram, sadarbību ar pieaugušo izglītības centriem, iestādēm vai centriem, kas strādā ar jauniešiem, un kultūras iestādēm; |
| --- | --- |

24.

| 25. | joprojām ir jāpieliek pūles, lai visi izglītojamie varētu apgūt sociālās, emocionālās, pilsoniskās un starpkultūru kompetences, kas vajadzīgas, lai vēlreiz apliecinātu, nostiprinātu un veicinātu ES demokrātiskās vērtības, pamattiesības, vienlīdzīgas iespējas, sociālo iekļaušanu un nediskriminēšanu, kā arī, lai sekmētu apzinātu un aktīvu pilsoniskumu. Šajā nolūkā pilsoniskuma izglītībai var būt būtiska nozīme, nodrošinot, ka visi izglītojamie gūst izpratni par visām daudzveidības izpausmēm un uzlūko tās ar cieņu, tādējādi attīstot iecietību, demokrātisku attieksmi, kritisku domāšanu un iegūstot starpkultūru un aktīva pilsoniskuma kompetences; |
| --- | --- |

25.

| 26. | iesaistīšanās pirmsskolas izglītībā un aprūpē nodrošina svarīgu pamatu turpmākiem personiskiem, izglītības un profesionālajiem panākumiem, kas ir īpaši svarīgi bērniem no nelabvēlīgas vides vai neaizsargātām grupām. Lai visiem bērniem nodrošinātu patiešām vienlīdzīgas iespējas piedalīties pirmsskolas izglītībā un aprūpē, joprojām ir jāuzlabo pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmu kvalitāte, iekļautība, piekļūstamība un pieejamība izmaksu ziņā (5); |
| --- | --- |

26.

| 27. | priekšlaicīga izglītības un mācību pamešana un sliktas sekmes mācībās samazina jauniešu sociālekonomiskās iespējas, jo īpaši tiem, kuri ir pakļauti riskam, un tiem, kuriem visvairāk draud atstumtība. Ir jāturpina centieni, lai nodrošinātu patiesi iekļaujošas sistēmas, kurās visi izglītojamie saņem kvalitatīvu izglītību un kurās tiek veicināta un aizsargāta viņu labjutība un garīgā veselība. Tas kopā ar profilakses un atbalsta pasākumiem, kuru pamatā ir izglītojamo individuālās vajadzības un uzlabots kvalitatīvs mūžilgs karjeras atbalsts, ir ļoti svarīgi, lai samazinātu izglītības un mācību priekšlaicīgas pamešanas rādītāju un virzītu izglītojamos uz veiksmīgu vidējās (vai līdzvērtīgas) izglītības iegūšanu, lai tie varētu turpināt ceļu uz tālākizglītību un tālākapmācību vai augstāko izglītību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ir īpaši svarīgi veicināt labākus sasniegumus izglītībā un atbalstīt raitu pāreju uz darba tirgu, tostarp, veicinot mūžizglītību un pieaugušo izglītību ar mūžilga karjeras atbalsta palīdzību, un pastāvīgu personīgo, akadēmisko un profesionālo attīstību un aktīvu pilsoniskumu, vajadzības gadījumā izmantojot profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas procesus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | to izglītojamo īpatsvars, kuru sekmība ir nepietiekama, joprojām ir pārāk augsts, un viņu, kā arī mācības priekšlaicīgi pametušo vidū visā Eiropā ir izteikti liels to izglītojamo skaits, kas nāk no nelabvēlīgas vides, no ekonomiski mazattīstītiem apgabaliem vai no izolētām, salu vai attālām teritorijām, piemēram, no ES tālākajiem reģioniem. Tādēļ joprojām ir jāapzina izglītības un mācību politikas pasākumi, kas var labāk veicināt visu izglītojamo panākumus izglītībā, tostarp inovatīvas pedagoģiskas pieejas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | profesionālā izglītība un mācības, tostarp māceklība un citi darba vidē balstītu mācību veidi, veicina taisnīgumu, nodrošinot, ka profesionālās izglītības programmas ir kvalitatīvas, iekļaujošas un pieejamas visiem, tostarp neaizsargātām grupām (6); |
| --- | --- |

30.

| 31. | tāpat pieaugušo izglītība sniedz visiem, tostarp neaizsargātām grupām, elastīgas iespējas piekļūt mācībām un piedāvā otru iespēju vai alternatīvu izdevību apgūt prasmes un iegūt kvalifikāciju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sadarbība un savlaicīga informācijas apmaiņa starp izglītības un mācību iestādēm, struktūrām, kuras strādā ar jauniešiem, un sociālo sektoru ļautu laikus atklāt izglītojamos, kuri varētu priekšlaicīgi pamest mācības, un nodrošināt piemērotākus atbalsta pasākumus neaizsargātiem jauniešiem (piemēram, jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu), tostarp ar pastiprinātas Garantijas jauniešiem palīdzību; |
| --- | --- |

32.

| 33. | augstākajai izglītībai ir potenciāls vairot taisnīgumu un iekļaušanu, atvieglojot un atbalstot skolnieku raitu pāreju no vidējās izglītības uz augstāko izglītību, atbalstot to, ka visu veidu izglītojamie var piekļūt kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai, un veicinot nepietiekami pārstāvēto grupu, tostarp netipisku izglītojamo, līdzdalību. Tā var arī vairāk iesaistīt pieaugušos, veicināt profesionālo pilnveidi un pārkvalifikāciju un piedalīties mūžizglītībā, piedāvājot elastīgas alternatīvas pilna apmēra programmām, izpētot koncepciju par Eiropas pieeju mikroapliecinājumiem un izmantojot to; |
| --- | --- |

33.

| 34. | Boloņas procesā paveiktais darbs ir būtisks sociālās dimensijas turpmākai attīstībai augstākajā izglītībā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | digitālajām tehnoloģijām ir svarīga nozīme, lai panāktu, ka mācīšanās vides, digitālā pedagoģija, rīki un uzdevumi ir pielāgojami, personalizēti un piemēroti dažādiem izglītojamajiem. Tās var veicināt patiesu iekļaušanu – ar nosacījumu, ka vienlaikus tiek risināti digitālās plaisas jautājumi attiecībā uz digitālo infrastruktūru, savienojamību un uz piekļuvi digitālajām ierīcēm, iekārtām, resursiem un digitālajām prasmēm, kā arī to piekļūstamību personām ar invaliditāti. Turklāt, lai gan digitālās tehnoloģijas Covid-19 pandēmijas laikā ļāva nodrošināt attālinātas mācības, šī situācija izgaismoja esošās atšķirības attiecībā uz piekļuvi digitālajām ierīcēm un savienojamību, kā arī citas digitālās plaisas izpausmes, piemēram, izglītojamo, pedagogu un aprūpētāju digitālās prasmes un ar to saistītā atbalsta pieejamību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ētiska, atbildīga un iekļaujoša topošo tehnoloģiju, piemēram, mākslīgā intelekta, izmantošana arī varētu sekmēt digitālās plaisas pārvarēšanu un veicināt iekļaujošāku mācīšanu un mācīšanos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | arvien plašāka piekļuve virtuālajām mācību vidēm paver daudzas jaunas iespējas. Tomēr arvien biežāka un plašāka piekļuve virtuālajām mācību vidēm un to izmantošana pakļauj izglītojamos arī lielākam riskam ciest no iebiedēšanas tiešsaistē, citām aizskaršanas tiešsaistē izpausmēm vai kļūt par dezinformācijas mērķi, jo īpaši sociālajos tīklos. Lai patiesi veicinātu drošu virtuālo mācību vidi, ir jāpūlas nodrošināt, ka izglītojamie tiek izglītoti un pedagogi mācīti par drošību tiešsaistē un ka viņi apzinās konkrētu platformu vai tiešsaistes rīku radītos potenciālos riskus. Vienlaikus izglītības un mācību iestādēm būtu jāievieš skaidras norādes un procedūras, lai reaģētu uz šiem jautājumiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | skolotāji, pasniedzēji, pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālisti un citi pedagoģiskie darbinieki, kā arī izglītības un mācību iestāžu vadītāji un karjeras atbalsta speciālisti visos līmeņos ir būtiski, lai atbalstītu taisnīgumu, iekļaušanu un panākumus izglītībā un mācībās visiem. Lai spētu veikt šo funkciju, viņiem ir jābūt ļoti kompetentiem un apveltītiem ar prasmēm, kompetencēm un pamatzināšanām, kas nepieciešamas, lai izprastu un novērstu nevienlīdzību izglītībā un mācītu un izglītotu arvien daudzveidīgākā, daudzvalodu un daudzkultūru vidē; |
| --- | --- |

38.

| 39. | skolotāju, pasniedzēju un citu mācībspēku sākotnējai izglītībai, ievadīšanai darbā un pastāvīgai profesionālai izaugsmei vajadzētu būt pienācīgi saskaņotai ar attiecīgajiem valsts un reģionālajiem standartiem un ar izglītības un mācību iestāžu izaugsmes procesiem. Tam ir būtiska nozīme attiecībā uz jaunu pieeju ieviešanu, lai labāk reaģētu uz jaunām un sarežģītām situācijām, piemēram, saistībā ar digitālo un zaļo pārkārtošanos. Ir jāpieliek pūles, lai palīdzētu skolotājiem, pasniedzējiem, izglītības un mācību iestāžu vadītājiem un karjeras atbalsta speciālistiem vairot taisnīgumu un celt kvalitāti mācīšanas un mūžilga karjeras atbalsta procesos. Turklāt ir jācenšas gan profesijai piesaistīt vislabākos kandidātus, gan vajadzības gadījumā novērst skolotāju trūkumu, izmantojot labākas un elastīgākas darbā pieņemšanas stratēģijas. Vienlaikus tas palīdzēs uzlabot izglītības un mācību iestāžu kvalitāti un iekļautību, tādējādi uzlabojot izglītības un mācību sistēmu pārvaldību; |
| --- | --- |

39.

AICINA DALĪBVALSTIS ATBILSTOŠI APSTĀKĻIEM VALSTĪ UN SASKAŅĀ AR SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 40. | īstenot izglītības politikas pasākumus un vajadzības gadījumā veikt reformas izglītības un mācību sistēmā, ņemot vērā visu izglītības un mācību spektru un izmantojot visas iestādes pieeju, lai vairotu vienlīdzīgas iespējas un iekļaušanu un veicinātu panākumus izglītībā visos izglītības un mācību līmeņos un veidos, proti:






  a) | pievēršot uzmanību tam, ka palielinās izglītojamo daudzveidība, un panākot, lai labāka piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un mācībām tiktu nodrošināta visiem izglītojamajiem, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošām un neaizsargātām grupām, piemēram, izglītojamajiem, kuri ir pakļauti nabadzības un sociālās atstumtības riskam, un izglītojamajiem ar specifiskām mācību vajadzībām, personām ar invaliditāti, personām ar zemāku kvalifikāciju/prasmēm, migrantu izcelsmes personām, minoritātēm un personām, kam ir mazāk iespēju ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ un/vai tādēļ, ka tās atrodas sociālekonomiski nelabvēlīgā situācijā; |
| --- | --- | --- |

40.

a)

pievēršot uzmanību tam, ka palielinās izglītojamo daudzveidība, un panākot, lai labāka piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un mācībām tiktu nodrošināta visiem izglītojamajiem, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošām un neaizsargātām grupām, piemēram, izglītojamajiem, kuri ir pakļauti nabadzības un sociālās atstumtības riskam, un izglītojamajiem ar specifiskām mācību vajadzībām, personām ar invaliditāti, personām ar zemāku kvalifikāciju/prasmēm, migrantu izcelsmes personām, minoritātēm un personām, kam ir mazāk iespēju ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ un/vai tādēļ, ka tās atrodas sociālekonomiski nelabvēlīgā situācijā;

| b) | valsts un reģionālā līmenī veicinot visaptverošas stratēģijas panākumiem izglītībā, kuru pamatā ir cieša starpnozaru sadarbība visos līmeņos, lai veicinātu sekmīgu vidējās (vai līdzvērtīgas) izglītības iegūšanu un mācību iespējas un samazinātu to personu skaitu, kas priekšlaicīgi pamet izglītību un mācības, un tādu izglītojamo skaitu, kam ir vājas sekmes, citstarp, atbalstot visas iestādes pieeju un daudzdisciplīnu sadarbību skolās un pie skolām, izmantojot uz izglītojamo centrētu vispārēju un iekļaujošu izglītības un mācību redzējumu, veicinot atsvešināšanās pazīmju agrīnu atklāšanu, pastiprinot riska grupā esošiem izglītojamajiem paredzētas individualizētās ievirzes un atbalsta sistēmas, kā arī veicinot un atbalstot vecāku, aprūpētāju, ģimeņu un kopienu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

b)

valsts un reģionālā līmenī veicinot visaptverošas stratēģijas panākumiem izglītībā, kuru pamatā ir cieša starpnozaru sadarbība visos līmeņos, lai veicinātu sekmīgu vidējās (vai līdzvērtīgas) izglītības iegūšanu un mācību iespējas un samazinātu to personu skaitu, kas priekšlaicīgi pamet izglītību un mācības, un tādu izglītojamo skaitu, kam ir vājas sekmes, citstarp, atbalstot visas iestādes pieeju un daudzdisciplīnu sadarbību skolās un pie skolām, izmantojot uz izglītojamo centrētu vispārēju un iekļaujošu izglītības un mācību redzējumu, veicinot atsvešināšanās pazīmju agrīnu atklāšanu, pastiprinot riska grupā esošiem izglītojamajiem paredzētas individualizētās ievirzes un atbalsta sistēmas, kā arī veicinot un atbalstot vecāku, aprūpētāju, ģimeņu un kopienu iesaistīšanos;

| c) | gādājot, lai visi izglītojamie sasniegtu vismaz minimālu pamatprasmju, tostarp digitālo prasmju, līmeni, īpašu uzmanību pievēršot grupām, kurām ir lielāks nepietiekamas sekmības un priekšlaicīgas izglītības un mācību pārtraukšanas risks, tostarp, izpētot, ar kādām politikas reformām varētu efektīvi veicināt pamatprasmju labāku apguvi – konkrēti, pievērsties mācību programmai un/vai novērtējumam un mūžilgam karjeras atbalstam –, kā arī atbalstīt iestāžu un darbinieku spēju būt inovatīviem un pilnveidot uz izglītojamajiem vērstas mācīšanās pieejas un vides; |
| --- | --- |

c)

gādājot, lai visi izglītojamie sasniegtu vismaz minimālu pamatprasmju, tostarp digitālo prasmju, līmeni, īpašu uzmanību pievēršot grupām, kurām ir lielāks nepietiekamas sekmības un priekšlaicīgas izglītības un mācību pārtraukšanas risks, tostarp, izpētot, ar kādām politikas reformām varētu efektīvi veicināt pamatprasmju labāku apguvi – konkrēti, pievērsties mācību programmai un/vai novērtējumam un mūžilgam karjeras atbalstam –, kā arī atbalstīt iestāžu un darbinieku spēju būt inovatīviem un pilnveidot uz izglītojamajiem vērstas mācīšanās pieejas un vides;

| d) | strādājot pie tā, lai visi izglītojamie, tostarp īpaši apdāvināti izglītojamie, saņemtu pienācīgu atbalstu un tiem tiktu uzturēts intelektuāls izaicinājums atbilstoši viņu iemaņām un spējām, vienlaikus gādājot par viņu fizisko, emocionālo un psiholoģisko labjutību; |
| --- | --- |

d)

strādājot pie tā, lai visi izglītojamie, tostarp īpaši apdāvināti izglītojamie, saņemtu pienācīgu atbalstu un tiem tiktu uzturēts intelektuāls izaicinājums atbilstoši viņu iemaņām un spējām, vienlaikus gādājot par viņu fizisko, emocionālo un psiholoģisko labjutību;

| e) | uzturot izglītības un mācību iestādēs drošu vidi, kurā nebūtu vietas vardarbībai, rasismam, iebiedēšanai, iebiedēšanai tiešsaistē, seksuālai uzmācībai, seksismam, kaitnieciskiem izteikumiem, dezinformācijai, maldinošai informācijai un nekāda veida diskriminācijai; |
| --- | --- |

e)

uzturot izglītības un mācību iestādēs drošu vidi, kurā nebūtu vietas vardarbībai, rasismam, iebiedēšanai, iebiedēšanai tiešsaistē, seksuālai uzmācībai, seksismam, kaitnieciskiem izteikumiem, dezinformācijai, maldinošai informācijai un nekāda veida diskriminācijai;

| f) | veidojot drošu, labvēlīgu un atbalstošu mācību vidi, tostarp tiešsaistē, kurā visi izglītojamie var augt un pilnveidoties kā indivīdi un kopienas locekļi un justies cienīti, novērtēti un atzīti par saviem konkrētajiem talantiem un vajadzībām, vienlaikus visiem izglītojamajiem nosakot pienācīgi augstus mērķus un gādājot par viņu individuālo labjutību; |
| --- | --- |

f)

veidojot drošu, labvēlīgu un atbalstošu mācību vidi, tostarp tiešsaistē, kurā visi izglītojamie var augt un pilnveidoties kā indivīdi un kopienas locekļi un justies cienīti, novērtēti un atzīti par saviem konkrētajiem talantiem un vajadzībām, vienlaikus visiem izglītojamajiem nosakot pienācīgi augstus mērķus un gādājot par viņu individuālo labjutību;

| g) | nodrošinot, ka iekšējos un ārējos kvalitātes nodrošināšanas procesos izglītības un mācību iestādēs tiek ņemti vērā taisnīguma jautājumi attiecībā uz pieejamību, iekļaušanu un izglītības panākumiem visiem izglītojamajiem; |
| --- | --- |

g)

nodrošinot, ka iekšējos un ārējos kvalitātes nodrošināšanas procesos izglītības un mācību iestādēs tiek ņemti vērā taisnīguma jautājumi attiecībā uz pieejamību, iekļaušanu un izglītības panākumiem visiem izglītojamajiem;

| h) | saskaņā ar valsts un reģionālajiem apstākļiem apsverot iespēju īstenot iedarbīgu mūžilga karjeras atbalsta politiku, nodrošināt karjeras attīstības atbalstu un iespējas pilnveidot profesionālās prasmes visos izglītības un mācību līmeņos un veidos, tostarp, lai atbalstītu iedzīvotāju karjeras maiņu visa mūža garumā; |
| --- | --- |

h)

saskaņā ar valsts un reģionālajiem apstākļiem apsverot iespēju īstenot iedarbīgu mūžilga karjeras atbalsta politiku, nodrošināt karjeras attīstības atbalstu un iespējas pilnveidot profesionālās prasmes visos izglītības un mācību līmeņos un veidos, tostarp, lai atbalstītu iedzīvotāju karjeras maiņu visa mūža garumā;

| i) | veicinot daudzvalodību izglītības un mācību iestādēs, novērtējot un mobilizējot izglītojamo valodu zināšanas, tādējādi gan stiprinot tās valodas prasmi, kurā notiek mācības, gan atbalstot citu valodu prasmju apguvi; |
| --- | --- |

i)

veicinot daudzvalodību izglītības un mācību iestādēs, novērtējot un mobilizējot izglītojamo valodu zināšanas, tādējādi gan stiprinot tās valodas prasmi, kurā notiek mācības, gan atbalstot citu valodu prasmju apguvi;

| j) | nodrošinot mācību iespēju un iekļaujošas vides pieejamību personām ar invaliditāti un piedāvājot tām individualizētus atbalsta pasākumus mācību vidē, kas maksimāli veicina zināšanu apguvi un sociālo attīstību, lai veicinātu viņu izglītību (7); |
| --- | --- |

j)

nodrošinot mācību iespēju un iekļaujošas vides pieejamību personām ar invaliditāti un piedāvājot tām individualizētus atbalsta pasākumus mācību vidē, kas maksimāli veicina zināšanu apguvi un sociālo attīstību, lai veicinātu viņu izglītību (7);

| k) | strādājot pie tā, lai novērstu izglītojamo psiholoģiskās grūtības un atbalstītu izglītojamos, kuriem ir psiholoģiskas grūtības, tostarp, vajadzības gadījumā, nodrošinot profesionāla atbalsta pieejamību; |
| --- | --- |

k)

strādājot pie tā, lai novērstu izglītojamo psiholoģiskās grūtības un atbalstītu izglītojamos, kuriem ir psiholoģiskas grūtības, tostarp, vajadzības gadījumā, nodrošinot profesionāla atbalsta pieejamību;

| 41. | veicināt plašu dialogu, sadarbību un inovatīvas pieejas starp publiskām iestādēm, izglītības un mācību iestādēm un galvenajām ieinteresētajām personām, piemēram, vietējām kopienām, vietējām un reģionālām pārvaldes iestādēm, vecākiem un aprūpētājiem, paplašinātām ģimenēm, jaunatnes jomas darbiniekiem, sociālajiem un kultūru mediatoriem, brīvprātīgajiem, sociālajiem partneriem, darba devējiem un pilsonisko sabiedrību, lai nodrošinātu tādu iekļaujošu izglītības un mācību stratēģiju izstrādi, kas veicina taisnīgumu un iekļaušanu un atbilst plašākas kopienas vajadzībām; |
| --- | --- |

41.

| 42. | veicināt mācību iespēju nodrošināšanu visiem izglītojamajiem, lai viņi varētu iesaistīties elastīgos izglītības un mācību veidos visa mūža garumā, tostarp, validējot iepriekšēju mācīšanos – arī tādu, kas notikusi gan neformālā un ikdienējā vidē, gan izmantojot elastīgas pieejas,– un arī izpētot koncepciju par Eiropas pieeju mikroapliecinājumiem un tās izmantošanu, tomēr vienlaikus neapdraudot pilnu studiju programmu pamatprincipu sākotnējā izglītībā un mācībās; |
| --- | --- |

42.

| 43. | veicināt un atvieglot visu bērnu piekļuvi kvalitatīvai pirmsskolas izglītībai un aprūpei neatkarīgi no viņu individuālajiem, ģimenes vai sociālajiem apstākļiem un turpināt īstenot Eiropas kvalitātes sistēmu kvalitatīvām pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām, tostarp, turpinot ieguldīt pirmsskolas izglītībā un aprūpē, lai tā būtu pieejama lielākam skaitam bērnu un lai paaugstinātu kvalitātes standartus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nodrošināt otru iespēju, tostarp elastīgas profesionālās pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas, pieaugušajiem, kuri ir pametuši sākotnējo izglītību un mācības bez kvalifikācijas vai ar zemu kvalifikāciju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | izpētīt iespējas izstrādāt un uzlabot valstu datu vākšanas, uzraudzības un novērtēšanas sistēmas sadalījumā pēc dzimuma un citiem iederīgiem parametriem, kas ļautu dalībvalstīm novērtēt individuālu politikas iniciatīvu ietekmi, tādējādi palīdzot noteikt progresu attiecībā uz taisnīguma, iekļaušanas un panākumu veicināšanu izglītības un mācību sistēmās; |
| --- | --- |

45.

| 46. | turpināt vajadzības gadījumā izmantot Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūru, lai īstenotu, pārraudzītu, dokumentētu un izplatītu veiksmīgas iekļaujošas pieejas izglītības un mācību sistēmās; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pilnībā izmantot izglītības un mācību iestādēm paredzētos Eiropas sadarbības rīkus, piemēram, platformu eTwinning, platformu School Education Gateway un Eiropas Pieaugušo izglītības e-platformu (EPALE), lai uzlabotu sadarbību un apmaiņu ar informāciju, paraugpraksi un resursiem attiecībā uz taisnīguma, iekļautības un izglītības panākumu veicināšanu izglītības un mācību iestādēs; |
| --- | --- |

47.

| 48. | visos izglītības un mācību līmeņos palielināt digitālā aprīkojuma un infrastruktūras pieejamību, piekļuvi, piekļūstamību un kvalitāti, savienojamību, atvērtus un digitālos izglītības resursus un pedagoģijas metodes, sniedzot mērķtiecīgu atbalstu, lai visu vecumu izglītojamajiem, kuri atrodas nelabvēlīgā situācijā, un izglītojamajiem ar invaliditāti nodrošinātu praktisku piekļuvi, vienlaikus arī pievēršoties vajadzībai attīstīt pamata un padziļinātas digitālās prasmes un kompetences visos izglītības un mācību līmeņos un veidos ar mērķi pilnībā izmantot digitālās izglītības potenciālu iekļaujošākas un panākumus veicinošas mācīšanas un mācīšanās vides veidošanā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | sadarbībā ar citām ieinteresētajām personām nodrošināt, ka skolotājiem, pasniedzējiem, pirmsskolas izglītības un aprūpes speciālistiem, pedagoģiskajiem darbiniekiem un citiem mācībspēkiem, kā arī izglītības un mācību iestāžu vadītājiem visos līmeņos tiek sniegts viss vajadzīgais atbalsts, tostarp nepieciešamā sākotnējā izglītība, ievadīšana profesijā un iespējas celt profesionālo kvalifikāciju, lai izprastu un risinātu nevienlīdzību izglītībā un pievērstos personīgajiem aizspriedumiem un neobjektivitātei, veicinātu patiesu iekļautību un panākumus, risinātu daudzveidības jautājumus, veicinātu pienācīgu motivāciju mācībām un nodrošinātu augstas kvalitātes mācību rezultātus daudzveidīgai mērķa grupai. Tas ietver atbalstu pamata un padziļinātu digitālo prasmju un inovatīvu pedagoģisko metožu pilnveidei un sociālo un emocionālo prasmju pilnveidei, vienlaikus veicinot pedagogu labjutību un garīgo veselību; |
| --- | --- |

49.

| 50. | risināt skolotāju trūkuma problēmu jomās, kur viņu skaits nav pietiekams, jo īpaši speciālajā izglītībā un daudzkultūru un daudzvalodu vidē; |
| --- | --- |

50.

| 51. | turpināt īstenot 2015. gada Parīzes deklarācijā noteiktās saistības, proti, ar pilsoniskuma izglītību, lai veicinātu aktīvu pilsoniskumu un vairotu iecietību un demokrātisku attieksmi, starpkultūru kompetences, digitālo un medijpratību, kā arī kritisko domāšanu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | saskaņā ar valsts vai reģionālām vajadzībām pilnībā izmantot visus pieejamos reģionālos, valsts un ES finansēšanas mehānismus un programmas, piemēram, Erasmus+, Eiropas Sociālo fondu Plus kopā ar citiem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, InvestEU un jaunās iespējas saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai veicinātu ilgtspējīgus ieguldījumus taisnīgā un iekļaujošā izglītībā un mācībās ar mērķi veicināt panākumus izglītībā visiem; |
| --- | --- |

52.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SASKAŅĀ AR TO ATTIECĪGAJĀM KOMPETENCĒM UN PIENĀCĪGI IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 53. | maksimāli izmantot iespējas, kas pieejamas saskaņā ar jauno stratēģisko satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030), izmantojot atvērto koordinācijas metodi, lai veicinātu apmaiņu ar labu praksi un inovatīvām pieejām attiecībā uz to, kā panākt taisnīgāku un iekļaujošāku izglītību un mācības, kas veicina panākumus, proti, stiprinot savstarpējo mācīšanos un mācīšanos no līdzbiedriem un vajadzības gadījumā veicot izpēti un pētījumus, lai veicinātu uz pierādījumiem balstītu politikas veidošanu, kā arī izplatītu veiksmīgu politikas praksi attiecībā uz taisnīgumu, iekļaušanu un panākumiem izglītībā un mācībās visiem; |
| --- | --- |

53.

maksimāli izmantot iespējas, kas pieejamas saskaņā ar jauno stratēģisko satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030), izmantojot atvērto koordinācijas metodi, lai veicinātu apmaiņu ar labu praksi un inovatīvām pieejām attiecībā uz to, kā panākt taisnīgāku un iekļaujošāku izglītību un mācības, kas veicina panākumus, proti, stiprinot savstarpējo mācīšanos un mācīšanos no līdzbiedriem un vajadzības gadījumā veicot izpēti un pētījumus, lai veicinātu uz pierādījumiem balstītu politikas veidošanu, kā arī izplatītu veiksmīgu politikas praksi attiecībā uz taisnīgumu, iekļaušanu un panākumiem izglītībā un mācībās visiem;

AICINA KOMISIJU SASKAŅĀ AR LĪGUMIEM UN PILNĪBĀ IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 54. | kopā ar dalībvalstīm strādāt pie iniciatīvām, par kurām saistībā ar Eiropas Prasmju programmu un Eiropas izglītības telpu Komisija ir paziņojusi Digitālās izglītības rīcības plānā 2021.–2027. gadam, kas uzlabos taisnīgumu, iekļaušanu un panākumus izglītībā un mācībās, kā arī Stratēģijā par bērna tiesībām, Personu ar invaliditāti tiesību stratēģijā 2021.–2030. gadam un Rīcības plānā Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai, tostarp Garantijā bērniem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | strādāt pie iniciatīvas, kuras mērķis ir kopā ar dalībvalstīm izstrādāt politikas norādes par to, kā samazināt vājos sasniegumus un paaugstināt vidējās (vai līdzvērtīgas) izglītības un mācību iegūšanu, sekmēt kompetenču līmeņa paaugstināšanu, atsaistīt izglītības iegūšanu no sociālekonomiskās izcelsmes un novērst jauniešu bezdarbu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | īstenot stratēģisko dialogu ar dalībvalstīm, koncentrējoties uz augstas veiktspējas digitālās ekosistēmas izstrādi, kā arī digitālo prasmju un kompetenču uzlabošanu izglītības un mācību digitālajai pārveidei; |
| --- | --- |

56.

| 57. | formulēt politikas norādes dalībvalstīm par mācībām tiešsaistē un attālinātām mācībām pamatizglītībā un vidējā izglītībā, lai palielinātu skolas izglītības iekļautību un elastību un uzlabotu plaša kompetenču spektra apgūšanu visiem izglītojamajiem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atbalstīt sadarbību starp attiecīgām Eiropas, valstu un reģionālā līmeņa ieinteresēto personu organizācijām un par izglītību un mācībām atbildīgajām dalībvalstu iestādēm, lai tās varētu kopīgi dot ieguldījumu politikas ieteikumos par inovatīvām un daudzdisciplīnu mācīšanas un mācīšanās pieejām attiecībā uz pamatprasmēm; |
| --- | --- |

58.

| 59. | jautājumā par taisnīgumu attiecībā uz visu izglītojamo piekļuvi, iekļaušanu un panākumiem izglītībā un mācībās, sadarbojoties ar dalībvalstīm, uzlabot sadarbību ar attiecīgām Eiropas iestādēm un aģentūrām, piemēram, Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūru, un attiecīgām starptautiskām organizācijām, piemēram, Eiropas Padomi, ESAO, Apvienoto Nāciju Organizāciju un UNESCO; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pamatojoties uz Rādītāju un kritēriju pastāvīgās darba grupas ekspertu atzinumu un izmantojot šo atzinumu, strādāt ar priekšlikumiem par iespējamiem rādītājiem vai ES līmenī noteiktiem mērķiem taisnīguma un iekļaušanas jomā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | izpētīt iespējas pilnveidot un uzlabot Eiropas datu vākšanu, proti, Eurostat ietvaros, lai atvieglotu to politikas iniciatīvu un pasākumu novērtēšanu, kas veicina taisnīgumu, iekļaušanu un panākumus izglītības un mācību sistēmās visā ES, vienlaikus neradot papildu slogu dalībvalstīm; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izmantot ekspertu grupu jautājumos, kas saistīti ar kvalitatīviem ieguldījumiem izglītībā un mācībās, lai izpētītu, kā efektīvi un lietderīgi ieguldījumi cilvēku kompetencēs un infrastruktūrā varētu palīdzēt veicināt taisnīgumu un iekļaušanu izglītībā un mācībās; |
| --- | --- |

62.

| 63. | sasaukt ekspertu grupu, lai izstrādātu priekšlikumus stratēģijām, ar kurām radīt atbalstošu mācību vidi grupām, kurām ir lielāks nepietiekamas sekmības risks, un priekšlikumus stratēģijām labjutības atbalstīšanai skolās; |
| --- | --- |

63.

| 64. | sasaukt ekspertu grupu, lai pievērstos digitālās pratības veicināšanai un dezinformācijas apkarošanai, kam ir izšķiroša nozīme drošas, iespējām bagātas un iekļaujošas tiešsaistes pieredzes radīšanā visiem. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  COM(2021) 102 final.

(2)  Tā ir atsauce uz Padomes Direktīvu 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības.

(3)  Saskaņā ar Padomes Rezolūciju (2008. gada 21. novembris) par mūžilga karjeras atbalsta sekmīgāku iekļaušanu mūžizglītības stratēģijās.

(4)  Padomes Ieteikums (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā (OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.).

(5)  Saskaņā ar Padomes Ieteikumu (2019. gada 22. maijs) par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām.

(6)  Saskaņā ar Padomes Ieteikumu (2020. gada 24. novembris) par profesionālo izglītību un apmācību ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai.

(7)  Saskaņā ar ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju 2021.–2030. gadam.

---

PIELIKUMS

Politiskais konteksts

1.

Padomes secinājumi par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (2009. gada 12. maijs)

2.

Padomes Ieteikums par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu (2011. gada 28. jūnijs)

3.

Padomes Rezolūcija par atjaunotu Eiropas izglītības programmu pieaugušajiem (2011. gada 20. decembris)

4.

Padomes Ieteikums par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (2012. gada 20. decembris)

5.

Deklarācija par pilsoniskuma un kopējo vērtību – brīvības, iecietības un nediskriminācijas – veicināšanu ar izglītības palīdzību (Parīze, 2015. gada 17. marts)

6.

Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgais ziņojums par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu – Jaunas prioritātes Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (2015. gada 23. un 24. novembris)

7.

Padomes secinājumi par priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas mazināšanu un panākumu skolā veicināšanu (2015. gada 15. decembris)

8.

Padomes Ieteikums “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” (2016. gada 19. decembris)

9.

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par iekļautību daudzveidībā, lai nodrošinātu augstas kvalitātes izglītību visiem iedzīvotājiem (2017. gada 17. februāris)

10.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Skolu attīstība un izcila mācīšana – lielisks pamats dzīvei” (2017. gada 30. maijs)

11.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru” – Eiropas Komisijas ieguldījums vadītāju sanāksmē Gēteborgā (2017. gada 17. novembris)

12.

Padomes Ieteikums par to, lai veicinātu kopīgas vērtības, iekļaujošu izglītību un Eiropas dimensiju mācīšanā (2018. gada 22. maijs)

13.

Padomes secinājumi par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu (2018. gada 22. maijs)

14.

Padomes Ieteikums par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības un mācību kvalifikāciju un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu (2018. gada 26. novembris)

15.

Padomes Ieteikums par visaptverošu pieeju valodu mācīšanai un apguvei (2019. gada 22. maijs)

16.

Padomes Ieteikums par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām (2019. gada 22. maijs)

17.

Padomes Rezolūcija par Eiropas izglītības telpas turpmāku attīstīšanu nolūkā atbalstīt uz nākotni orientētas izglītības un apmācības sistēmas (2019. gada 8. novembris)

18.

Padomes secinājumi par Eiropas skolotājiem un pasniedzējiem nākotnei (2020. gada 9. jūnijs)

19.

Padomes secinājumi par Covid-19 krīzes pārvarēšanu izglītības un apmācības jomā (2020. gada 16. jūnijs)

20.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (2020. gada 1. jūlijs)

21.

Savienība, kurā valda līdztiesība: ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.–2025. gadam (2020. gada 18. septembris)

22.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam (2020. gada 30. septembris)

23.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (2020. gada 30. septembris)

24.

Padomes Ieteikums par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (2020. gada 24. novembris)

25.

Padomes secinājumi par digitālo izglītību Eiropas zināšanu sabiedrībā (2020. gada 24. novembris)

26.

Osnabrikas deklarācija par tādu profesionālo izglītību un mācībām, kas veicina atveseļošanu un taisnīgu pārkārtošanos uz digitālo un zaļo ekonomiku (2020. gada 30. novembris)

27.

Padomes Rezolūcija par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (2021. gada 18. februāris)

28.

Personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam (2021. gada 3. marts)

29.

ES stratēģija par bērna tiesībām (2021. gada 24. marts)

---

| 10.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 221/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 221/14

---

Padomes secinājumi

par iniciatīvu “Eiropas universitātes” – Veidot tiltu starp augstāko izglītību, pētniecību, inovāciju un sabiedrību: pavērt ceļu jaunai dimensijai Eiropas augstākajā izglītībā

(2021/C 221/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATGĀDINOT par šā jautājuma politisko kontekstu, kas izklāstīts šo secinājumu pielikumā;

UZSVEROT, KA:

| 1. | Eiropadomes 2017. gada 14. decembra secinājumos dalībvalstis, Padome un Eiropas Komisija tika aicinātas turpināt darbu ar mērķi stiprināt stratēģiskas partnerības starp augstākās izglītības iestādēm visā ES un mudināt līdz 2024. gadam izveidot aptuveni divdesmit “Eiropas universitātes”, proti, augšupēji veidotus universitāšu tīklus visā ES, kas studentiem ļaus iegūt diplomu, apvienojot studijas vairākās ES valstīs, un sekmēs Eiropas universitāšu starptautisko konkurētspēju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | 2018. gada 28. jūnija secinājumos Eiropadome aicināja veicināt sadarbību starp pētniecību, inovāciju un izglītību, tostarp, izmantojot Eiropas universitāšu ierosmi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Padomes 2018. gada 22. maija secinājumos par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu (EIT) tika arī atzīts, ka iniciatīvai “Eiropas universitātes” var būt vadošā loma vienotas EIT veidošanā kopumā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Padomes 2019. gada 8. novembra Rezolūcijā par Eiropas izglītības telpas turpmāku attīstīšanu nolūkā atbalstīt uz nākotni orientētas izglītības un apmācības sistēmas tika apstiprināta iniciatīvas “Eiropas universitātes” turpmākā attīstība un pausts uzskats, ka ar to varētu būtiski uzlabot sadarbību starp iestādēm, piedāvājot dažādus iedvesmojošus redzējumus, modeļus un tēmas mijiedarbībai nolūkā turpināt EIT attīstīšanu atbilstoši sabiedrības mainīgajām vajadzībām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pirmajās kopīgajās politikas debatēs, kas notika 2019. gada 8. novembrī, finanšu un izglītības ministri uzsvēra, ka ir jāpalielina efektīvi un lietderīgi ieguldījumi izglītībā un mācībās, prasmēs un kompetencēs attiecībā uz to kvalitāti, kvantitāti, iekļautību un taisnīgumu (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | Padomes 2020. gada 27. februāra Rezolūcijā par izglītību un apmācību Eiropas pusgadā tika arī atzīts, ka ieguldījumi izglītībā un apmācībā ir visiedarbīgākie ieguldījumi, ko var veikt cilvēkos un nākotnē, un tie sniedz sociālus un ekonomiskus ieguvumus indivīdiem, darba devējiem un sabiedrībai kopumā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | Prasmju programmā Eiropai, kuru Komisija pieņēma 2020. gada 30. jūnijā, ar “Eiropas universitātēm” ir paredzēts noteikt standartus augstākās izglītības iestāžu pārveidei visā EIT un Eiropas Pētniecības telpā (EPT), tādējādi arī praksē īstenojot mūžizglītību un talantu apriti. To konkrēti panāks, iniciatīvu “Eiropas universitātes” pilnībā izvēršot 2021.–2027. gada programmas Erasmus+ un programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, kā arī izstrādājot Eiropas kompetenču satvaru pētniekiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | Padomes 2020. gada 1. decembra secinājumos par jauno EPT Padome uzsvēra, ka ir jāveido spēcīgākas sinerģijas un savstarpējas saites starp EPT un EIT augstākās izglītības elementiem, un kā iespējamas jomas mērķtiecīgākai sadarbībai identificēja institucionālo pārveidi, pētniecības karjeras, zinātnes izglītību, apmācību, starptautisko sadarbību un zināšanu apriti, kā arī atbalstīja Eiropas universitāšu apvienību pilnveidi, kas būtu modernu un iekļaujošu nākotnes augstākās izglītības iestāžu vadošais piemērs Eiropā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | 2020. gada Romas komunikē, ko 2020. gada 19. novembrī pieņēma Eiropas augstākās izglītības telpas (EAIT) ministru konferencē, par augstāko izglītību atbildīgie ministri norādīja, ka iniciatīvas “Eiropas universitātes” ietvaros izveidotās alianses ir svarīgs līdzeklis, ar ko pētīt iespējas dziļākai, plašākai sistēmiskai sadarbībai, kas var izrādīties noderīga tam, lai atklātu un novērstu šķēršļus augstākās izglītības iestāžu ciešākai transnacionālai sadarbībai nākotnē; |
| --- | --- |

9.

| 10. | Padomes Rezolūcijā par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz EIT un turpmāk (2021–2030) tika noteikts, ka ceturtā stratēģiskā prioritāte ir stiprināt Eiropas augstāko izglītību, un atzīts, ka nākamajos desmit gados augstākās izglītības iestādes tiks mudinātas rast jaunus padziļinātas sadarbības veidus, proti, izveidojot transnacionālas alianses, tostarp, pilnībā izvēršot iniciatīvu “Eiropas universitātes”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | 2021. gada 28. maija secinājumos “Eiropas Pētniecības telpa: padziļināt EPT, nodrošinot pētniekiem pievilcīgu un ilgtspējīgu karjeru un darba apstākļus pētniecības jomā”; |
| --- | --- |

11.

APZINOTIES, KA:

| 12. | saskaņā ar subsidiaritātes principu lēmumus par augstākās izglītības politiku pieņem katra dalībvalsts atsevišķi – valsts vai reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

12.

| 13. | augstākās izglītības iestādes ir autonomas. Viens no to pamatuzdevuma un darbību galvenajiem principiem ir akadēmiskā un zinātniskā brīvība (2); |
| --- | --- |

13.

| 14. | Eiropas augstākās izglītības iestāžu daudzveidība, ņemot vērā to vēsturi, organizatoriskās struktūras, studiju jomas un reģionus, kuros šīs iestādes atrodas un ar kuriem tās saistītas, ir ļoti liela; |
| --- | --- |

14.

| 15. | “Eiropas universitātes” vēl atrodas savas attīstības sākumposmā, un, lai atbalstītu saskaņotu un uz nākotni vērstu politiku, ir vajadzīgs plašāks novērtējums un pierādījumos balstīta informācija par izraudzīto 41 izmēģinājuma projektu un to rezultātiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | “Eiropas universitātes” ir atvērtas partneriem no visu veidu augstākās izglītības iestādēm, sasaistot akadēmisko un neakadēmisko aprindu partnerus un darba tirgu un vienlaikus kopumā aptverot daudzveidīgu sadarbību ar plašu ģeogrāfisko tvērumu visā Eiropā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | “Eiropas universitātes” būtiski palīdzēs īstenot vērienīgo redzējumu par inovatīvu, globāli konkurētspējīgu un pievilcīgu EIT un EPT pilnīgā sinerģijā ar EAIT, palīdzot vairot izcilības dimensiju augstākajā izglītībā, pētniecībā un inovācijā un vienlaikus veicinot dzimumu līdztiesību, iekļautību un taisnīgumu, radot iespējas netraucētai un vērienīgai transnacionālai sadarbībai starp augstākās izglītības iestādēm Eiropā un iedvesmojot uz augstākās izglītības pārveidi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | “Eiropas universitātēm” ir potenciāls uzņemties ļoti būtisku lomu izglītības, apmācības un pētniecības pielāgošanā digitālajam laikmetam saskaņā ar Digitālās izglītības rīcības plānu (2021–2027), EIT un EPT, attīstot Eiropas starpuniversitāšu pilsētiņas. Ar šo iniciatīvu tiks veicinātas sinerģijas starp augstāko izglītību un pētniecību, ar atvērtās zinātnes, atvērtās izglītības un atvērto datu palīdzību (3) īstenojot inovatīvus digitālās mācīšanās un mācīšanas modeļus; |
| --- | --- |

18.

ATZĪMĒ, KA:

| 19. | pēc diviem Erasmus+ uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, ko papildināja ar atbalstu programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros, 41 ”Eiropas universitāšu” izmēģinājuma alianse, kurā iesaistītas vairāk nekā 280 augstākās izglītības iestādes, tādējādi aptverot 5 % no visām augstākās izglītības iestādēm visā Eiropā un ar potenciālu iesaistīt 20 % Eiropas studentu, tagad strādā pie sava kopīgā redzējuma un institucionālām pārmaiņām ar mērķi panākt strukturālu, sistēmisku un ilgtspējīgu ietekmi uz izglītību un mācībām, pētniecību un inovāciju un sniegt pakalpojumus sabiedrībai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pirmajos divos uzaicinājumos tika mēģināts panākt pareizo līdzsvaru starp kvalitāti un izcilību, no vienas puses, un iekļaujošu un taisnīgu ģeogrāfisko aptvērumu, no otras puses, tādējādi atbalstot inovatīvu izglītību, zināšanu pārnesi, pētniecību un inovāciju, lai sasniegtu iniciatīvas mērķus, piemēram, Eiropas kohēziju un konkurētspēju, un vienlaikus popularizējot Eiropas vērtības un stiprinot Eiropas identitāti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | augstākās izglītības iestādes ir pierādījušas savu noturību Covid-19 pandēmijas ietekmes pārvarēšanā, taču pandēmija ir arī atklājusi nepilnības attiecībā uz vienlīdzīgu piekļuvi un atbalstu studentiem, personālam un pētniekiem, jo īpaši tiem, kam ir mazāk iespēju un vājākas digitālās kompetences, kā arī mobiliem pētniekiem karjeras sākumposmā. Saskaņā ar aptauju (4) pirmo 17 “Eiropas universitāšu” dalībnieki uzskatīja, ka dalība aliansē tiem ir palīdzējusi pārvarēt krīzi un, iespējams, ļaus ātrāk atgūties, apvienojot savus resursus un stiprās puses; |
| --- | --- |

21.

| 22. | Eiropas darba tirgi strauji mainās tehnoloģiju attīstības, digitālās un zaļās pārkārtošanās un ekonomikas pārstrukturēšanas dēļ, taču tos ietekmē arī Covid-19 pandēmija. Elastīgas mācīšanās iespējas un formāti ir nepieciešami visos dzīves posmos un visās disciplīnās un nozarēs. Tā ir iespēja augstākās izglītības iestādēm izstrādāt inovatīvas mācību programmas, studiju programmas, kā arī elastīgas mācīšanās iespējas un alternatīvus mācīšanās veidus, lai augstākajā izglītībā uzlabotu kvalitāti un pastiprinātu iekļautību un dzimumu līdztiesību, kā arī izstrādātu izglītības un pētniecības programmas, kas spēj reaģēt uz digitālo un zaļo pārkārtošanos un svarīgākajām sociālekonomiskajām problēmām, vienlaikus saglabājot apņēmību tiekties pēc izcilības; |
| --- | --- |

22.

| 23. | “Eiropas universitātēm” ir potenciāls, izmantojot radošu talantu plūsmu, veicināt uzņēmējdarbību un transversālas prasmes un sekmēt inovāciju, lai tādējādi atbalstītu jaunuzņēmumu un MVU izveidi un izvēršanu Eiropā, jo īpaši, veidojot un pastiprinot tehnoloģiju pārnesi vai daloties zināšanās un tehnoloģiju pārneses spējā, tādējādi potenciāli atbalstot tādu jaunu koncepciju izstrādi, kuru rezultātā, visticamāk, var rasties revolucionāras vai jaunus tirgus veidojošas inovācijas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | “Eiropas universitātes” izstrādā problēmu risināšanā balstītas pieejas kopīgai izglītībai, pētniecībai un inovācijai, lai palielinātu starpdisciplināri kritisko masu; tās kopīgi izmanto spējas un apvieno resursus, pastiprina karjeras akadēmiskajā un pētniecības jomā pievilcību, atbalsta institucionālas pārmaiņas, piemēram, izmantojot iekļaujošus dzimumu līdztiesības plānus, un stiprina sadarbību ar apkārtējās ekosistēmas dalībniekiem; tās strādā pie tā, lai panāktu atvērto zinātni un atvērto izglītību, sadarbojas ar iedzīvotājiem, lai risinātu sabiedrības problēmas, un stiprina izcilību izglītībā un pētniecībā, lai nodrošinātu globālo konkurētspēju; |
| --- | --- |

24.

ATZINĪGI VĒRTĒ:

| 25. | to, ka daudzi Eiropas augstākās izglītības kopienas locekļi un daudzas iniciatīvā ieinteresētās personas uz to ir pozitīvi reaģējušas un tādējādi ļāvušas sasniegt jau panākto progresu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | iniciatīvas “Eiropas universitātes” pilnīgu izvēršanu 2021.–2027. gada programmas Erasmus+ un programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros un paredzētās sinerģijas ar citām programmām kā daļu no jaunu kopīgu un integrētu ilgtermiņa ilgtspējīgo stratēģiju izstrādes attiecībā uz izglītību un mācībām, pētniecību, inovāciju un pakalpojumiem sabiedrībai, tādējādi stiprinot “zināšanu četrstūri” (5); |
| --- | --- |

26.

| 27. | to, ka iniciatīvas “Eiropas universitātes” mērķis ir panākt, lai paplašinātā sadarbība starp augstākās izglītības iestādēm visā Eiropā būtu kvalitatīvāka un vērienīga, vienlaikus izmantojot sinerģijas, piemēram, ar Erasmus Mundus kopīgajiem maģistra grādiem, programmas Erasmus+ sadarbības partnerībām un inovācijas aliansēm, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta zināšanu un inovāciju kopienām (ZIK-EIT), Eiropas Inovācijas padomi (EIP), programmas “Apvārsnis Eiropa” Marijas Sklodovskas Kirī vārdā nosauktajām darbībām (MSKD) vai stratēģiskām partnerībām valsts, reģionālu un Eiropas programmu ietvaros, kā arī ar citiem esošiem sekmīgiem sadarbības modeļiem; |
| --- | --- |

27.

ATZĪST, KA:

| 28. | iniciatīvas “Eiropas universitātes” mērķis ir veicināt vienotāku, inovatīvāku, digitālāku, savienotāku un zaļāku plašākai pasaulei atvērtu Eiropu, pastiprinot Eiropas augstākās izglītības iestāžu noturību, izcilību, ģeogrāfisko un sociālo iekļautību, dzimumu līdztiesību, pievilcību un starptautisko konkurētspēju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | “Eiropas universitāšu” mērķis ir palīdzēt uzlabot transnacionālās sadarbības kvalitāti, izmantojot starpiestāžu stratēģijas, kas apvieno mācīšanos un mācīšanu, pētniecību, inovāciju un zināšanu pārnesi ekonomikā un sabiedrībā, kā arī veicināt politikas un sabiedrības pārmaiņas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | “Eiropas universitātes” var būt nozīmīgi mācīšanās un mācīšanas metožu pārveides un inovācijas paātrinātāji. Tās ir arī svarīgas platformas turpmākai pētniecības un inovācijas dimensiju attīstībai augstākās izglītības iestādēs, un tām jātiecas nodrošināt pētniecībā balstītu mācīšanos, kā arī elastīgu un pievilcīgu ilgstošu karjeru pētniecības un mācīšanas jomā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | saskaņā ar redzējumu par EIT un tās izveidi līdz 2025. gadam un par EPT un ņemot vērā Romas ministru komunikē, “Eiropas universitātēm” – pilnībā ievērojot dalībvalstu kompetenci un subsidiaritātes, institucionālās autonomijas, akadēmiskās brīvības principu un saskaņā ar valsts un reģionālajiem apstākļiem, kā arī ciešā sadarbībā ar dalībvalstu augstākās izglītības iestādēm – būtu jāorientējas uz šādiem uzdevumiem:






  a) | popularizēt kopīgu Eiropas redzējumu, tostarp akadēmiskās pamatvērtības, ar ko visiem izglītojamajiem, mācībspēkiem, pētniekiem un personālam palīdz veidot spēcīgāku Eiropas identitāti, tādējādi viņiem nodrošinot zināšanas, prasmes un kompetences, kas nepieciešamas, lai īstenotu pāreju uz ilgtspējīgāku, noturīgāku un iekļaujošāku Eiropu un lai sadarbotos un kopīgi veidotu zināšanas dažādās Eiropas un pasaules kultūrās, dažādās valodās, pāri robežām, visās nozarēs un akadēmiskajās disciplīnās; |
| --- | --- | --- |

31.

a)

popularizēt kopīgu Eiropas redzējumu, tostarp akadēmiskās pamatvērtības, ar ko visiem izglītojamajiem, mācībspēkiem, pētniekiem un personālam palīdz veidot spēcīgāku Eiropas identitāti, tādējādi viņiem nodrošinot zināšanas, prasmes un kompetences, kas nepieciešamas, lai īstenotu pāreju uz ilgtspējīgāku, noturīgāku un iekļaujošāku Eiropu un lai sadarbotos un kopīgi veidotu zināšanas dažādās Eiropas un pasaules kultūrās, dažādās valodās, pāri robežām, visās nozarēs un akadēmiskajās disciplīnās;

| b) | izveidot Eiropas starpuniversitāšu pilsētiņas, balstoties uz iekļautību, taisnīgumu, dzimumu līdztiesību un izcilību mācīšanās, mācīšanas, pētniecības un inovācijas jomā un aptverot plašu ģeogrāfisko tvērumu visās Eiropas daļās; |
| --- | --- |

b)

izveidot Eiropas starpuniversitāšu pilsētiņas, balstoties uz iekļautību, taisnīgumu, dzimumu līdztiesību un izcilību mācīšanās, mācīšanas, pētniecības un inovācijas jomā un aptverot plašu ģeogrāfisko tvērumu visās Eiropas daļās;

| c) | veicināt kopīgas, integrētas ilgtermiņa izglītības un mācību, pētniecības un inovācijas stratēģijas, kā arī pakalpojumus sabiedrībai, lai uzlabotu Eiropas augstākās izglītības iestāžu kvalitāti, pievilcību, konkurētspēju un atbilstību un stiprinātu “zināšanu četrstūri”. Augstākās izglītības iestādes apvieno tiešsaistes un fiziskos resursus, kursus, speciālās zināšanas, personālu, datus un infrastruktūru, lai izmantotu savas stiprās puses un kļūtu noturīgākas; |
| --- | --- |

c)

veicināt kopīgas, integrētas ilgtermiņa izglītības un mācību, pētniecības un inovācijas stratēģijas, kā arī pakalpojumus sabiedrībai, lai uzlabotu Eiropas augstākās izglītības iestāžu kvalitāti, pievilcību, konkurētspēju un atbilstību un stiprinātu “zināšanu četrstūri”. Augstākās izglītības iestādes apvieno tiešsaistes un fiziskos resursus, kursus, speciālās zināšanas, personālu, datus un infrastruktūru, lai izmantotu savas stiprās puses un kļūtu noturīgākas;

| d) | izpētīt jaunus un pievilcīgus veidus mācībspēku, personāla un pētnieku pieņemšanai darbā, atalgošanai, novērtēšanai un profesionalizācijai, strādājot pie tā, lai panāktu labāku atzīšanu un līdzsvaru starp izglītības, pētniecības, vadības un uzņēmējdarbības sasniegumiem, tādējādi veicinot paraugpraksi attiecībā uz pieņemšanu darbā un karjeras attīstību, vienlaikus ievērojot darba un privātās dzīves līdzsvaru un pilnveidojot snieguma atkārtotu atzīšanu un novērtēšanu; |
| --- | --- |

d)

izpētīt jaunus un pievilcīgus veidus mācībspēku, personāla un pētnieku pieņemšanai darbā, atalgošanai, novērtēšanai un profesionalizācijai, strādājot pie tā, lai panāktu labāku atzīšanu un līdzsvaru starp izglītības, pētniecības, vadības un uzņēmējdarbības sasniegumiem, tādējādi veicinot paraugpraksi attiecībā uz pieņemšanu darbā un karjeras attīstību, vienlaikus ievērojot darba un privātās dzīves līdzsvaru un pilnveidojot snieguma atkārtotu atzīšanu un novērtēšanu;

| e) | izveidot arvien spēcīgākas alianses, pētot iespējas, kā dažādu valsts sistēmu ietvaros kopīgi uzņemt studentus un kopīgi pieņemt darbā akadēmiskos mācībspēkus un pētniekus, lai šo alianšu ietvaros viņu karjeru izglītības un pētniecības jomā padarītu pievilcīgāku, ilgtspējīgāku un elastīgāku; |
| --- | --- |

e)

izveidot arvien spēcīgākas alianses, pētot iespējas, kā dažādu valsts sistēmu ietvaros kopīgi uzņemt studentus un kopīgi pieņemt darbā akadēmiskos mācībspēkus un pētniekus, lai šo alianšu ietvaros viņu karjeru izglītības un pētniecības jomā padarītu pievilcīgāku, ilgtspējīgāku un elastīgāku;

| f) | risināt sabiedrības problēmas un pievērsties prasmju vajadzībām Eiropā, strādājot partnerībā un veidojot Eiropas studentu un akadēmisko aprindu pārstāvju grupas, kas rada zināšanas, ir starpdisciplināras un transnacionālas un kas darbojas kopā ar pētniekiem un uzņēmējdarbības, inovācijas un plašāku kopienu pārstāvjiem. Sadarbojoties ar apkārtējām inovācijas ekosistēmām, augstākās izglītības iestādes sagatavo studentus, absolventus un pētniekus karjeras sākumposmā tam, lai viņi spētu maksimāli palielināt savu nodarbināmību, izmantot piedāvātās iespējas un kļūt par tādu pārmaiņu virzītājspēkiem, kuru mērķis ir panākt divējādo – zaļo un digitālo – pārkārtošanos; tās arī paplašina un stiprina doktorantūras un pēcdoktorantūras mācību programmas papildus akadēmiskajai izglītībai, lai attiecīgā gadījumā iekļautu transversālās prasmes, kas ir vērtīgas citās nozarēs; |
| --- | --- |

f)

risināt sabiedrības problēmas un pievērsties prasmju vajadzībām Eiropā, strādājot partnerībā un veidojot Eiropas studentu un akadēmisko aprindu pārstāvju grupas, kas rada zināšanas, ir starpdisciplināras un transnacionālas un kas darbojas kopā ar pētniekiem un uzņēmējdarbības, inovācijas un plašāku kopienu pārstāvjiem. Sadarbojoties ar apkārtējām inovācijas ekosistēmām, augstākās izglītības iestādes sagatavo studentus, absolventus un pētniekus karjeras sākumposmā tam, lai viņi spētu maksimāli palielināt savu nodarbināmību, izmantot piedāvātās iespējas un kļūt par tādu pārmaiņu virzītājspēkiem, kuru mērķis ir panākt divējādo – zaļo un digitālo – pārkārtošanos; tās arī paplašina un stiprina doktorantūras un pēcdoktorantūras mācību programmas papildus akadēmiskajai izglītībai, lai attiecīgā gadījumā iekļautu transversālās prasmes, kas ir vērtīgas citās nozarēs;

| g) | virzīties uz to, lai, pamatojoties uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, visos līmeņos un disciplīnās tiktu integrēta izglītība ilgtspējīgai attīstībai, veicināta STEAM (6) pieeja un panākts, ka STEM jomas un karjera akadēmiskajā un pētniecības jomā kļūst pievilcīgākas, tostarp sievietēm; |
| --- | --- |

g)

virzīties uz to, lai, pamatojoties uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, visos līmeņos un disciplīnās tiktu integrēta izglītība ilgtspējīgai attīstībai, veicināta STEAM (6) pieeja un panākts, ka STEM jomas un karjera akadēmiskajā un pētniecības jomā kļūst pievilcīgākas, tostarp sievietēm;

| h) | mācību programmās iekļaut kombinētus mobilitātes veidus, t. i., fizisku mobilitāti (kurai arī turpmāk jābūt pamatformātam), jauktu (7) un/vai virtuālu (8) mobilitāti, lai saskaņā ar kvalitātes standartiem Eiropā un dalībvalstīs (9) palielinātu studentu un absolventu mobilitāti visos līmeņos un panāktu, ka internacionalizācija pašu mājās kļūst par realitāti; |
| --- | --- |

h)

mācību programmās iekļaut kombinētus mobilitātes veidus, t. i., fizisku mobilitāti (kurai arī turpmāk jābūt pamatformātam), jauktu (7) un/vai virtuālu (8) mobilitāti, lai saskaņā ar kvalitātes standartiem Eiropā un dalībvalstīs (9) palielinātu studentu un absolventu mobilitāti visos līmeņos un panāktu, ka internacionalizācija pašu mājās kļūst par realitāti;

| i) | panākt mūžizglītības īstenošanu augstākajā izglītībā, piedāvājot dažādas izglītības iespējas un ieviešot inovatīvas un uz studentiem vērstas pedagoģijas metodes, ko kopīgi nodrošina visās Eiropas starpuniversitāšu pilsētiņās, kur daudzveidīgs studentu sastāvs visos savu studiju un karjeras līmeņos var izmantot elastīgus mācīšanās veidus. Kaut arī mikroapliecinājumi (10) nav atkāpe no pilno studiju programmu pamatprincipa un to nevājina, tie varētu palīdzēt paplašināt mācīšanās iespējas, lai varētu uzņemt netipiskus izglītojamos un apmierināt pieprasījumu pēc jaunām prasmēm darba tirgū; padarīt mācīšanās pieredzi elastīgāku un modulārāku; atbalstīt piekļuvi augstākajai izglītībai; un iesaistīt izglītojamos neatkarīgi no viņu iepriekšējās kvalifikācijas vai izcelsmes, veicinot pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespējas un vienlaikus nodrošinot kvalitatīvu izglītību; |
| --- | --- |

i)

panākt mūžizglītības īstenošanu augstākajā izglītībā, piedāvājot dažādas izglītības iespējas un ieviešot inovatīvas un uz studentiem vērstas pedagoģijas metodes, ko kopīgi nodrošina visās Eiropas starpuniversitāšu pilsētiņās, kur daudzveidīgs studentu sastāvs visos savu studiju un karjeras līmeņos var izmantot elastīgus mācīšanās veidus. Kaut arī mikroapliecinājumi (10) nav atkāpe no pilno studiju programmu pamatprincipa un to nevājina, tie varētu palīdzēt paplašināt mācīšanās iespējas, lai varētu uzņemt netipiskus izglītojamos un apmierināt pieprasījumu pēc jaunām prasmēm darba tirgū; padarīt mācīšanās pieredzi elastīgāku un modulārāku; atbalstīt piekļuvi augstākajai izglītībai; un iesaistīt izglītojamos neatkarīgi no viņu iepriekšējās kvalifikācijas vai izcelsmes, veicinot pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides iespējas un vienlaikus nodrošinot kvalitatīvu izglītību;

| j) | veicināt praktisku un/vai darbā balstītu pieredzi, ko atbalsta ārējie mentori, lai veicinātu uzņēmējdarbībai piemērotu domāšanu un attīstītu pilsonisko līdzdalību; |
| --- | --- |

j)

veicināt praktisku un/vai darbā balstītu pieredzi, ko atbalsta ārējie mentori, lai veicinātu uzņēmējdarbībai piemērotu domāšanu un attīstītu pilsonisko līdzdalību;

| k) | censties alianšu ietvaros panākt studentu līdzsvarotu mobilitāti, personāla mobilitāti un intelekta apriti; |
| --- | --- |

k)

censties alianšu ietvaros panākt studentu līdzsvarotu mobilitāti, personāla mobilitāti un intelekta apriti;

| l) | radīt jaunu, iekļaujošāku un inovatīvāku mācīšanās vidi, kas sasniedz visus izglītojamos, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošus un netradicionālus izglītojamos, un palīdzēt stiprināt Eiropas augstākās izglītības sistēmu kvalitāti un sociālo dimensiju; |
| --- | --- |

l)

radīt jaunu, iekļaujošāku un inovatīvāku mācīšanās vidi, kas sasniedz visus izglītojamos, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošus un netradicionālus izglītojamos, un palīdzēt stiprināt Eiropas augstākās izglītības sistēmu kvalitāti un sociālo dimensiju;

| m) | palīdzēt stiprināt augstākās izglītības iestāžu pētniecības un inovācijas dimensijas Eiropā, izstrādājot kopīgu programmu, vienotas infrastruktūras un resursus, veicinot kritisko masu, stiprinot cilvēkkapitālu un iesaistot mācīšanas un pētniecības jomā neakadēmiskus dalībniekus, veidojot saikni ar apkārtējām inovācijas ekosistēmām, ar iedzīvotājiem un sabiedrību; |
| --- | --- |

m)

palīdzēt stiprināt augstākās izglītības iestāžu pētniecības un inovācijas dimensijas Eiropā, izstrādājot kopīgu programmu, vienotas infrastruktūras un resursus, veicinot kritisko masu, stiprinot cilvēkkapitālu un iesaistot mācīšanas un pētniecības jomā neakadēmiskus dalībniekus, veidojot saikni ar apkārtējām inovācijas ekosistēmām, ar iedzīvotājiem un sabiedrību;

| n) | veicināt to, ka “Eiropas universitātes” tiek izmantotas kā izmēģinājuma vietas inovatīvai mācīšanai un pētniecībai, ietverot akadēmiskās karjeras novērtēšanas un atalgojuma sistēmas, kurās cita starpā tiek ņemta vērā atvērtās zinātnes prakse, mācīšanas kvalitāte, zināšanu nodošana un informēšana; uzlabotas tenūrgaitas sistēmas un nostiprināta karjeras vadība un dažādošana; un atvērtās zinātnes principu un prakses pieņemšana, tostarp Eiropas atvērtās zinātnes mākoņa un atvērtās piekļuves izdevējinfrastruktūru, zināšanu un datu apmaiņas, kā arī atvērtas sadarbības, pieņemšana; |
| --- | --- |

n)

veicināt to, ka “Eiropas universitātes” tiek izmantotas kā izmēģinājuma vietas inovatīvai mācīšanai un pētniecībai, ietverot akadēmiskās karjeras novērtēšanas un atalgojuma sistēmas, kurās cita starpā tiek ņemta vērā atvērtās zinātnes prakse, mācīšanas kvalitāte, zināšanu nodošana un informēšana; uzlabotas tenūrgaitas sistēmas un nostiprināta karjeras vadība un dažādošana; un atvērtās zinātnes principu un prakses pieņemšana, tostarp Eiropas atvērtās zinātnes mākoņa un atvērtās piekļuves izdevējinfrastruktūru, zināšanu un datu apmaiņas, kā arī atvērtas sadarbības, pieņemšana;

| o) | veicināt to, lai tiktu apstiprināta “Eiropas pētnieku harta” un “Rīcības kodekss par pētnieku pieņemšanu darbā (11)” un to īstenošanas mehānismi, tostarp Cilvēkresursu stratēģija pētniekiem (HRS4R) un EURAXESS, Padomes secinājumi par Eiropas Pētniecības padziļināšanu un turpmākā EPT talantu platforma, kuru mērķis ir veicināt Eiropas praksi attiecībā uz karjeras attīstību pētniecības jomā, kuru piemēro dažādām karjeras iespējām; |
| --- | --- |

o)

veicināt to, lai tiktu apstiprināta “Eiropas pētnieku harta” un “Rīcības kodekss par pētnieku pieņemšanu darbā (11)” un to īstenošanas mehānismi, tostarp Cilvēkresursu stratēģija pētniekiem (HRS4R) un EURAXESS, Padomes secinājumi par Eiropas Pētniecības padziļināšanu un turpmākā EPT talantu platforma, kuru mērķis ir veicināt Eiropas praksi attiecībā uz karjeras attīstību pētniecības jomā, kuru piemēro dažādām karjeras iespējām;

| p) | mudināt pilnībā izmantot ES izcilās pētniecības un inovācijas spējas augstākās izglītības un pētniecības nozarēs, atbalstot augsti kvalificētus un konkurētspējīgus Eiropas pētniekus, palielinot pētniecības izcilību un stiprinot zināšanu pārnesi un inovācijas spējas Eiropā, ko panāk, veidojot ciešākas saiknes ar programmu “Apvārsnis Eiropa” un nodrošinot, ka attiecīgā karjera ir īstenojama pāri robežām, visās disciplīnās un nozarēs; |
| --- | --- |

p)

mudināt pilnībā izmantot ES izcilās pētniecības un inovācijas spējas augstākās izglītības un pētniecības nozarēs, atbalstot augsti kvalificētus un konkurētspējīgus Eiropas pētniekus, palielinot pētniecības izcilību un stiprinot zināšanu pārnesi un inovācijas spējas Eiropā, ko panāk, veidojot ciešākas saiknes ar programmu “Apvārsnis Eiropa” un nodrošinot, ka attiecīgā karjera ir īstenojama pāri robežām, visās disciplīnās un nozarēs;

| q) | palīdzēt apzināt šķēršļus, kas traucē pilnībā izmantot iniciatīvas “Eiropas universitātes” potenciālu, un, cik vien iespējams, ierosināt risinājumus, kas varētu dot labumu visai augstākās izglītības sistēmai un kas jāpieņem juridiski atbildīgā lēmumu pieņemšanas līmenī; |
| --- | --- |

q)

palīdzēt apzināt šķēršļus, kas traucē pilnībā izmantot iniciatīvas “Eiropas universitātes” potenciālu, un, cik vien iespējams, ierosināt risinājumus, kas varētu dot labumu visai augstākās izglītības sistēmai un kas jāpieņem juridiski atbildīgā lēmumu pieņemšanas līmenī;

| r) | darboties kā paraugs Eiropas augstākās izglītības pārveidei, Boloņas svarīgāko saistību turpmākai īstenošanai, tostarp kvalifikāciju un mobilitātes periodu automātiskai atzīšanai ārvalstīs, un kā tiltam starp EIT un EPT pilnīgā sinerģijā ar EAIT; |
| --- | --- |

r)

darboties kā paraugs Eiropas augstākās izglītības pārveidei, Boloņas svarīgāko saistību turpmākai īstenošanai, tostarp kvalifikāciju un mobilitātes periodu automātiskai atzīšanai ārvalstīs, un kā tiltam starp EIT un EPT pilnīgā sinerģijā ar EAIT;

| s) | palīdzēt palielināt pētniecības izcilību un izglītības kvalitāti, tostarp starptautiskā kontekstā, tādējādi veicinot Eiropas augstākās izglītības nozares konkurētspēju laikā, kad notiek globāla sacensība par talantiem, tostarp ar augstākās izglītības iestāžu internacionalizāciju, sadarbību globālu problēmu risināšanā, akadēmisko pamatvērtību, kā arī kopīgu Eiropas vērtību popularizēšanu, sadarbību ārvalstu iejaukšanās novēršanā, pētniecības novērtēšanas sistēmu un karjeras reformu un pētniecības rezultātu un intelektuālā īpašuma aizsardzību saskaņā ar atvērtās piekļuves un atvērto datu principiem ES līmenī, |
| --- | --- |

s)

palīdzēt palielināt pētniecības izcilību un izglītības kvalitāti, tostarp starptautiskā kontekstā, tādējādi veicinot Eiropas augstākās izglītības nozares konkurētspēju laikā, kad notiek globāla sacensība par talantiem, tostarp ar augstākās izglītības iestāžu internacionalizāciju, sadarbību globālu problēmu risināšanā, akadēmisko pamatvērtību, kā arī kopīgu Eiropas vērtību popularizēšanu, sadarbību ārvalstu iejaukšanās novēršanā, pētniecības novērtēšanas sistēmu un karjeras reformu un pētniecības rezultātu un intelektuālā īpašuma aizsardzību saskaņā ar atvērtās piekļuves un atvērto datu principiem ES līmenī,

AICINA DALĪBVALSTIS, PILNĪBĀ IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES, INSTITUCIONĀLĀS AUTONOMIJAS, AKADĒMISKĀS BRĪVĪBAS PRINCIPU UN SASKAŅĀ AR VALSTS APSTĀKĻIEM:

| 32. | pilnībā izmantot visu pieejamo reģionālo, valsts un ES finansēšanas mehānismu potenciālu, tostarp jaunās iespējas saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, programmu “Apvārsnis Eiropa” un InvestEU, lai stiprinātu saiknes starp izglītību un mācībām, pētniecību un inovāciju nolūkā atbalstīt iniciatīvu “Eiropas universitātes”; |
| --- | --- |

32.

| 33. | censties, ja iespējams, rast līdzfinansēšanas mehānismus augstākās izglītības iestādēm, kas iesaistītas Eiropas universitāšu iniciatīvā, pamatojoties uz to pamatfinansējumu un uz sniegumu balstītu finansējumu vai īpašām finansēšanas programmām, vai stratēģiskiem fondiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atbalstīt spēju veidošanu reģionos ar zemāku pētniecības un inovācijas intensitāti, tādējādi galu galā palīdzot samazināt plaisu pētniecības un inovācijas jomā, kā arī reģionālas atšķirības augstākās izglītības piekļūstamībā, stiprinot izcilību un veicinot līdzsvarotāku augstākās izglītības iestāžu dalību arī turpmākās aliansēs; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sadarboties starptautiskā, valstu un reģionālā līmenī, kā arī starp valdībām un iestādēm, lai apzinātu un vajadzības gadījumā likvidētu šķēršļus saderīgākām augstākās izglītības sistēmām un ciešākām augstākās izglītības iestāžu stratēģiskām aliansēm, balstoties uz plašo darbu, kas jau ir paveikts ar EIT, EAIT un EPT starpniecību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pilnībā izmantot atbalsta pasākumus, piemēram, Eiropas studenta kartes iniciatīvu, automātisku savstarpēju kvalifikāciju un mobilitātes periodu atzīšanu (12) studiju un mācību programmās, tostarp ar digitāliem līdzekļiem, lai novērstu šķēršļus mobilitātei un karjeras attīstībai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | apzināt un vajadzības gadījumā likvidēt šķēršļus Eiropas pieejai kopīgu programmu kvalitātes nodrošināšanai, stiprinot institucionālas saiknes un procedūras starp novērtēšanas, akreditācijas un kvalitātes nodrošināšanas aģentūrām, kas reģistrētas Eiropas augstākās izglītības kvalitātes nodrošināšanas reģistrā (EQAR), lai rastu automātiskas savstarpējas atzīšanas kārtību, kā arī veicinot kvalitātes nodrošināšanas procedūru īstenošanu un rosinot studiju programmu kopīgu novērtēšanu un akreditāciju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aizstāvēt un veicināt akadēmisko brīvību un institucionālo autonomiju kā labi funkcionējošas, uz kvalitāti balstītas un dinamiskas augstākās izglītības sistēmas centrālo principu saskaņā ar saistībām, ko uzņēmušies par EAIT augstāko izglītību atbildīgie ministri un pētniecību ministri (13); |
| --- | --- |

38.

AICINA KOMISIJU UN DALĪBVALSTIS SASKAŅĀ AR SAVU ATTIECĪGO KOMPETENCI UN PILNĪBĀ IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 39. | turpināt veicināt izcilu, elastīgu, daudzveidīgu, kopumā ģeogrāfiski līdzsvarotu un ilgtspējīgu alianšu modeļu izveidi, kas saistīti ar vietējām un reģionālajām ekosistēmām, veicinot izglītību, pētniecību, inovāciju un radošumu, un tādas labas sadarbības prakses izstrādi, kas var iedvesmot citas augstākās izglītības iestādes, tiecoties panākt studentu vienmērīgu līdzsvarotu mobilitāti, mācībspēku un personāla mobilitāti un intelekta apriti, kā arī atvērtu pieņemšanu darbā un pievilcīgākus karjeras un darba apstākļus pētniekiem un personālam; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nodrošināt izaugsmi, cita starpā dodot iespēju “Eiropas universitātēm” dalīties savā labajā praksē un pieredzē ar visām augstākās izglītības iestādēm visā Eiropā, nodrošinot, ka “Eiropas universitāšu” izvērstās reformas, rezultāti un inovācijas ir pilnībā pieejamas tiem, kas nepiedalās šajās aliansēs, vienlaikus novērtējot pieredzi, kas gūta citās starptautiskās sadarbības iniciatīvās; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kopīgi izpētīt pasākumus, kas jāveic, lai varētu testēt mikroapliecinājumu izmantošanu augstākajā izglītībā, kas palīdzētu paplašināt mācīšanās iespējas un stiprinātu augstākās izglītības iestāžu lomu mūžizglītībā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atbalstīt “Eiropas universitātes”, vienlaikus respektējot to institucionālo autonomiju, lai radītu spējas un piemērotu vidi, kas veicinātu ilgtspējīgu modernu infrastruktūru un karjeras ceļus, kā arī pievilcīgus darba apstākļus, un veicinātu intelekta apriti starp visiem partneriem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | radīt spēcīgākas sinerģijas starp Eiropas izglītības telpas, EPT un EAIT augstākās izglītības dimensiju. “Eiropas universitātēm” var būt ļoti būtiska loma, veidojot nozīmīgas saiknes ar to pētniecības un uz izaicinājumiem balstītas mācīšanās un mācīšanas pieejām; |
| --- | --- |

43.

| 44. | apsvērt ilgtspējīgākus finansēšanas instrumentus “Eiropas universitātēm”, tostarp, izmantojot reģionālas un valsts līmeņa sinerģijas ar Eiropas shēmām, lai tās spētu īstenot savu vērienīgo stratēģiju, kas prasa strukturālas un institucionālas pārmaiņas. Lai sasniegtu iniciatīvas vērienīgos mērķus, būs vajadzīgs mērķim atbilstošs finansējums katrai aliansei, tostarp jau izraudzītajām aliansēm, vienlaikus ņemot vērā sadarbības modeļu daudzveidību un dažādību valstu un reģionālajās finansēšanas sistēmās; |
| --- | --- |

44.

| 45. | veicināt inovatīvas, efektīvas un iekļaujošas mācīšanās, mācīšanas, atvērtās zinātnes un atvērtās izglītības prakses izstrādi un izmantošanu, kā arī vienkāršotas administratīvās procedūras, atbalstot “Eiropas universitātes” digitālo infrastruktūru un IT rīku stratēģiju izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atbalstīt “Eiropas universitātes” attiecībā uz vērienīgā mērķa sasniegšanu, proti, panākt, ka 50 % studentu ir mobili (14), galveno uzmanību pievēršot līdzsvarotām fiziskas, virtuālas vai jauktas mobilitātes shēmām un intelekta apritei, atzīstot, ka fiziskā mobilitāte ir prioritāte un to nevar aizstāt ar citiem mobilitātes veidiem, kam ir papildinoša loma; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nodrošināt, ka iniciatīva ir balstīta uz iekļaušanu un izcilību, ir pieejama visu veidu augstākās izglītības iestādēm un visiem studentiem, mācībspēkiem, personālam un pētniekiem, veicinot kopīgu un vienotu infrastruktūru, aprīkojuma un iekārtu izmantošanu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | regulāri un kopīgi uzraudzīt (15) stāvokli iniciatīvas “Eiropas universitātes” 41 aliansē, kā arī iespējamās papildu alianses – ciešā sadarbībā ar “Eiropas universitātēm” un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai dokumentētu sasniegtos rezultātus un panākto ietekmi uz izglītības un pētniecības dimensijām, kā arī sabiedrību un lai apzinātu šķēršļus, trūkumus, problēmas un iespējamos risinājumus, lai nodrošinātu to transnacionālo darbību netraucētu darbību un īstenošanu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | organizēt pastāvīgu apmaiņu starp Eiropas Komisiju, dalībvalstīm, “Eiropas universitātēm” un ad hoc ekspertu grupu, kurā ir dalībvalstu eksperti un citas attiecīgās ieinteresētās personas, lai uzraudzītu progresu, apspriestu un novērstu pastāvošos šķēršļus sadarbībai, izstrādātu risinājumus un ieviestu tos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mudināt augstākās izglītības iestādes veikt nepārtrauktu pārveidi, lai pilnīgā sinerģijā ar EAIT maksimāli pildītu savus pamatuzdevumus, kas aptver izglītību, pētniecību, inovāciju un pakalpojumus sabiedrībai EIT un Eiropas pētniecības telpā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atbalstīt ilgtspējīgu sadarbību starp augstākās izglītības iestādēm Eiropas līmenī, īstenojot gan EIT, EPT, gan EAIT mērķus, un stiprināt “Eiropas universitāšu” konkurētspēju starptautiskā kontekstā un globālo sacensību par talantu piesaistīšanu un noturēšanu, kā arī dot tām iespēju veidot saikni ar vietējām un reģionālām ekosistēmām; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atbalstīt un mudināt “Eiropas universitātes” palielināt studentu un personāla iesaisti aliansēs, kas ir būtiski iniciatīvas sekmīgai attīstībai un īstenošanai, proti, iekļaujot viņus attiecīgajās pārvaldības struktūrās; |
| --- | --- |

52.

| 53. | saistībā ar EIT un pilnībā ievērojot valstu un reģionālās augstākās izglītības sistēmas, sākot no 2022. gada kopā ar attiecīgajām augstākās izglītības valsts un reģionālajām iestādēm, augstākās izglītības iestādēm un ieinteresētajām personām izstrādāt skaidrus priekšlikumus, lai vajadzības gadījumā palīdzētu novērst šķēršļus sadarbībai Eiropas līmenī, izpētot, piemēram, nepieciešamību pēc kopīgiem Eiropas grādiem “Eiropas universitāšu” aliansēs un to realizējamību un veicinot turpmāku Eiropas sadarbību kvalitātes nodrošināšanā un automātiskā savstarpējā atzīšanā augstākajā izglītībā; |
| --- | --- |

53.

AICINA KOMISIJU SASKAŅĀ AR TĀS KOMPETENCĒM UN PILNĪBĀ IEVĒROJOT SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 54. | līdz 2021. gada beigām informēt par pirmo alianšu vidusposma pārskatīšanas galvenajiem rezultātiem, lai varētu nodrošināt “Eiropas universitāšu” turpmāku attīstību un pilnībā izmantot to vērienīgo potenciālu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atbalstīt to, ka “Eiropas universitātes” tiek attīstītas kā izmēģinājuma vietas dalībvalstu sadarbspējas un sadarbības veicināšanai attiecībā uz Eiropas pētniecības, mācīšanas un personāla karjeras attīstības praksi, tostarp iespēju īstenot pakāpenisku pieeju kopīgām darbā pieņemšanas shēmām, kas vērstas uz efektīvu intelekta apriti un zināšanu brīvu apriti Eiropā, cenšoties palielināt Eiropas karjeras akadēmiskajā un pētniecības jomā pievilcību, paturot prātā subsidiaritātes principu un augstākās izglītības iestāžu autonomiju, kā arī respektējot atšķirības valstu un reģionālajās darba tirgus sistēmās; |
| --- | --- |

55.

| 56. | sagatavot pamatnostādnes par to, kā ES programmas, fondi un finanšu instrumenti saskaņā ar to mērķiem varētu vienkāršoti un racionāli papildināt atbalstu “Eiropas universitātēm” un citu veidu augstākās izglītības iestāžu apvienībām ar stabilu budžetu un pagarinātu noteiktu laikposmu, vienlaikus veicinot ar to saistītās sinerģijas; |
| --- | --- |

56.

| 57. | saglabāt veiksmīgās augšupējās, iekļaujošās, uz izcilību balstītās un ģeogrāfiski līdzsvarotās pieejas programmā Erasmus+ 2021.–2027. gadam ar programmas “Apvārsnis Eiropa” atbalstu, sniedzot visu veidu augstākās izglītības iestādēm, tostarp pārrobežu sadarbības projektiem un citām starptautiskām sadarbības iniciatīvām, iespēju izstrādāt vērienīgas “Eiropas universitātes”, izmēģinot dažādus sadarbības modeļus un kļūstot tematiski atvērtām; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mudināt “Eiropas universitātes” pēc iespējas labāk izmantot politiku un iniciatīvas, kas tām palīdz kļūt inovatīvākām un vairāk vērstām uz uzņēmējdarbību, piemēram, HEInnovate un InvestEU, un veicināt sadarbību ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, lai nodrošinātu sinerģijas un izvairītos no centienu dublēšanās; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atbalstīt aktīvas apmaiņas shēmas starp akadēmiskajām aprindām un rūpniecības nozari, jo tieša saziņa starp tām radītu pievienoto vērtību un nodrošinātu labāku reakciju uz darba tirgus vajadzībām; |
| --- | --- |

59.

| 60. | apsvērt iespēju izmantot esošās tiešsaistes platformas, lai popularizētu un atbalstītu “Eiropas universitātes” un ļautu apmainīties ar paraugpraksi un pieredzi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | turpināt ciešu sadarbību ar dalībvalstīm un regulāri informēt Padomi par iniciatīvas virzību līdzradīšanas procesā un “Eiropas universitāšu” turpmāku attīstību, proti, izmantojot programmas Erasmus+ komiteju un programmas “Apvārsnis Eiropa” komiteju, tostarp dalības paplašināšanas un EPT stiprināšanas konfigurāciju, kā arī ad hoc ekspertu grupu un EPT pārkārtošanās forumu. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  Kā uzsvērts Padomes Rezolūcijā par izglītību un apmācību Eiropas pusgadā: nodrošināt uz informāciju balstītas debates par reformām un ieguldījumiem; rezolūcija pieejama šeit:https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX:32020G0227(01)

(2)  Kā uzsvērts paziņojumā par akadēmisko brīvību, kas pievienots 2020. gada 19. novembrī Eiropas augstākās izglītības telpas ministru konferencē pieņemtajam Romas komunikē, kā arī iekļauts Bonnas 2020. gada 20. oktobra deklarācijā.

(3)  Atvērtā zinātne ir sistēmas maiņa, kas ļauj uzlabot zinātnisko darbu, pēc iespējas agrīnākā pētniecības procesa posmā izmantojot atvērtus un sadarbībā balstītus veidus zināšanu un datu veidošanai un apmaiņai, kā arī rezultātu izplatīšanai un kopīgošanai: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/research_and_innovation/knowledge_publications_tools_and_data/documents/ec_rtd_factsheet-open-science_2019.pdf.

Atvērtā izglītība ir veids, kā īstenot izglītību, kurā bieži izmanto digitālās tehnoloģijas. Tās mērķis ir paplašināt ikviena piekļuvi un dalību, likvidējot šķēršļus un panākot, ka mācības ir visiem pieejamas, pietiekami lielā klāstā un katra vajadzībām atbilstošas. Tā piedāvā dažādus veidus, kā mācīt un mācīties, iegūt zināšanas un dalīties tajās. Tā arī nodrošina dažādas iespējas, kā piekļūt formālajai un neformālajai izglītībai, un veido saikni starp abām (Izglītības atvēršana: augstākās izglītības iestāžu atbalsta sistēma, 2016. gads).

Atvērtie dati kā jēdziens, vispārējā izpratnē, apzīmē datus atvērtā formātā, ko ikviens var brīvi izmantot, atkalizmantot un kopīgot jebkurā nolūkā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1024 (2019. gada 20. jūnijs) par atvērtajiem datiem un publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu).

(4)  Iniciatīvas “Eiropas universitātes” aptauja par Covid-19 ietekmi uz Eiropas universitātēm. Pieejama šeit: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/documents/coronavirus-european-universities-initiative-impact-survey-results_en

(5)  Ar šo jēdzienu apzīmē četru pamatjomu – izglītības, pētniecības, inovācijas un pakalpojumu sabiedrībai – apvienojumu; sk. Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam.

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0625&rid=4

(6)  STEAM: dabaszinātnes, tehniskās zinātnes, inženierzinātnes, humanitārās zinātnes un matemātika.

STEAM pieeja mācīšanās un mācīšanas procesā sasaista STEM un citas studiju jomas. Tā veicina transversālas prasmes, piemēram, digitālās kompetences, kritisko domāšanu, problēmu risināšanu, vadības un uzņēmējdarbības prasmes, kā arī sadarbību ar neakadēmisko aprindu partneriem, un tā ir atbilstoša, lai reaģētu uz ekonomiskām, vides, politiskām un sociālām problēmām. STEAM mudina apvienot reālajā pasaulē nepieciešamās zināšanas un dabīgo zinātkāri. Definīcijas autors – Peer Learning Activity on STEAM education (Mācīšanās no līdzbiedriem aktivitāte saistībā ar STEAM izglītību), Vīne, 2020. gada marts (https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/et-2020-newsletter-may-2020.pdf).

(Sk. arī Komisijas dienestu darba dokumenta COM(2020) 625 20. lpp.)

(7)  Fiziskas mobilitātes un virtuāla komponenta kombinācija, kas attālinātajās mācībās atvieglo sadarbībā balstītu apmaiņu/darbu grupā. Eiropas Komisija. Programmas Erasmus+ vadlīnijas (1. versija, 25.3.2021.); pieejamas šeit: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/programme-guide_lv

(8)  Virtuāla mobilitāte ir ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām atbalstītu darbību kopums, tostarp e-mācības, kas mācīšanas, mācību vai mācīšanās kontekstā sniedz iespējas iegūt vai veicina starptautiskas sadarbības pieredzi. Eiropas Komisija. Programmas Erasmus+ vadlīnijas (1. versija, 25.3.2021.); pieejamas šeit: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/programme-guide_lv

(9)  Proti, Eiropas kvalitātes nodrošināšanas standarti un pamatnostādnes.

(10)  Mikroapliecinājums ir pierādījums tam, kādus mācīšanās rezultātus izglītojamais ir guvis pēc īsas mācīšanās pieredzes. (Provizoriska definīcija galīgajā ziņojumā, ko sagatavojusi ad hoc konsultāciju grupa, piedaloties augstākās izglītības ekspertiem: A European approach to micro-credentials. Output of the micro-credentials higher education consultation group (Eiropas pieeja mikroapliecinājumiem. Augstākās izglītības konsultāciju grupas mikroapliecinājumu jautājumos komentāri): https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/european-approach-micro-credentials-higher-education-consultation-group-output-final-report.pdf).

(11)  2005/251/EK.

(12)  Saskaņā ar Padomes Ieteikumu (2018. gada 26. novembris) par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības un mācību kvalifikāciju un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu (OV C 444, 10.12.2018., 1. lpp.), un atbilstīgi Lisabonas konvencijai par kvalifikāciju atzīšanu.

(13)  Paziņojums par akadēmisko brīvību, kas pievienots 2020. gada 19. novembrī Eiropas augstākās izglītības telpas ministru konferencē pieņemtajam Romas komunikē, kā arī iekļauts Bonnas 2020. gada 20. oktobra deklarācijā.

(14)  Eiropas Komisija (2020. gads). Programmas Erasmus+ vadlīnijas. 3. redakcija (2020. gads): 25.8.2020., 132. lpp., pieejamas šeit: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/sites/default/files/erasmus_programme_guide_2020_v3_lv.pdf

(15)  Dalībvalstis, Eiropas Komisija (Izglītības un kultūras ĢD un Pētniecības un inovācijas ĢD).

---

PIELIKUMS

Politiskais konteksts

1.

Padomes secinājumi par atjauninātu ES augstākās izglītības programmu (2017. gada 20. novembris).

2.

Eiropadomes 2017. gada 14. decembra secinājumi.

3.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Digitālās izglītības rīcības plānu (2018. gada 17. janvāris).

4.

Padomes secinājumi par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu (2018. gada 22. maijs).

5.

Eiropadomes 2018. gada 28. jūnija secinājumi.

6.

Padomes ieteikums par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības un mācību kvalifikāciju un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu (2018. gada 26. novembris).

7.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Koordinētais mākslīgā intelekta plāns” (2018. gada 7. decembris).

8.

Padomes secinājumi “Virzībā uz arvien ilgtspējīgāku Savienību līdz 2030. gadam” (2019. gada 9. aprīlis).

9.

Padomes secinājumi par augsti digitalizētas Eiropas nākotni pēc 2020. gada: “Visas Savienības digitālās un ekonomiskās konkurētspējas un digitālās kohēzijas stiprināšana” (2019. gada 7. jūnijs).

10.

Eiropadome: Jauna stratēģiskā programma 2019.–2024. gadam (2019. gada 20. jūnijs).

11.

Padomes secinājumi par mūžizglītības politikas būtisko lomu centienos sabiedrībai nodrošināt iespējas panākt tehnoloģisko pāreju un pāreju uz zaļo ekonomiku, tādējādi atbalstot iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi (2019. gada 8. novembris).

12.

Padomes Rezolūcija par Eiropas izglītības telpas turpmāku attīstīšanu nolūkā atbalstīt uz nākotni orientētas izglītības un apmācības sistēmas (2019. gada 8. novembris).

13.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – “Eiropas zaļais kurss” (2019. gada 11. decembris).

14.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Spēcīga sociālā Eiropa taisnīgai pārejai” (2020. gada 14. janvāris)

15.

Padomes Rezolūcija par izglītību un apmācību Eiropas pusgadā: nodrošināt uz informāciju balstītas debates par reformām un ieguldījumiem (2020. gada 27. februāris)

16.

Padomes secinājumi par Covid-19 krīzes pārvarēšanu izglītības un apmācības jomā (2020. gada 16. jūnijs).

17.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (2020. gada 1. jūlijs).

18.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam – Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (2020. gada 30. septembris).

19.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam (2020. gada 30. septembris).

20.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “EPT – pētniecības un inovācijas jaunā ēra” (2020. gada 1. oktobris).

21.

Romas komunikē, kas pieņemts Eiropas augstākās izglītības telpas ministru konferencē (2020. gada 19. novembris).

22.

Padomes secinājumi par digitālo izglītību Eiropas zināšanu sabiedrībā (2020. gada 24. novembris).

23.

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Rīcības plāns par integrāciju un iekļaušanu 2021.–2027. gadam” (2020. gada 24. novembris).

24.

Padomes secinājumi par jauno Eiropas Pētniecības telpu (2020. gada 1. decembris).

25.

Padomes Rezolūcija par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (2021. gada 18. februāris).

26.

Padomes secinājumi par Eiropas Pētniecības padziļināšanu: nodrošināt pētniekiem pievilcīgu un ilgtspējīgu karjeru un darba apstākļus un padarīt intelektuālā darbaspēka apriti par realitāti (2021. gada 28. maijs).

---

Eiropas Komisija

| 10.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 221/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 221/25

---

Euro maiņas kurss (1)

2021. gada 9. jūnijs

(2021/C 221/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2195 |
| JPY | Japānas jena | 133,38 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4366 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86053 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,0595 |
| CHF | Šveices franks | 1,0913 |
| ISK | Islandes krona | 146,90 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,0518 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,377 |
| HUF | Ungārijas forints | 347,19 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4560 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9248 |
| TRY | Turcijas lira | 10,4651 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5731 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4729 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,4615 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6925 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6133 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 359,90 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,5303 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7879 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5025 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 17 375,74 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0213 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,241 |
| RUB | Krievijas rublis | 87,9491 |
| THB | Taizemes bāts | 38,000 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,1345 |
| MXN | Meksikas peso | 23,9390 |
| INR | Indijas rūpija | 88,9600 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2195

JPY

Japānas jena

133,38

DKK

Dānijas krona

7,4366

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86053

SEK

Zviedrijas krona

10,0595

CHF

Šveices franks

1,0913

ISK

Islandes krona

146,90

NOK

Norvēģijas krona

10,0518

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,377

HUF

Ungārijas forints

347,19

PLN

Polijas zlots

4,4560

RON

Rumānijas leja

4,9248

TRY

Turcijas lira

10,4651

AUD

Austrālijas dolārs

1,5731

CAD

Kanādas dolārs

1,4729

HKD

Hongkongas dolārs

9,4615

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6925

SGD

Singapūras dolārs

1,6133

KRW

Dienvidkorejas vona

1 359,90

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,5303

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7879

HRK

Horvātijas kuna

7,5025

IDR

Indonēzijas rūpija

17 375,74

MYR

Malaizijas ringits

5,0213

PHP

Filipīnu peso

58,241

RUB

Krievijas rublis

87,9491

THB

Taizemes bāts

38,000

BRL

Brazīlijas reāls

6,1345

MXN

Meksikas peso

23,9390

INR

Indijas rūpija

88,9600

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 10.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 221/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 221/26

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9971 — P27 NPP/Bankgirot)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 221/05)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Danske Bank A/S (“Danske Bank”, Dānija); |
| --- | --- |

—

Danske Bank A/S (“Danske Bank”, Dānija);

| — | Nordea Bank Abp (“Nordea”, Somija); |
| --- | --- |

—

Nordea Bank Abp (“Nordea”, Somija);

| — | OP Corporate Bank plc (“OP”, Somija); |
| --- | --- |

—

OP Corporate Bank plc (“OP”, Somija);

| — | Svenska Handelsbanken AB (“Handelsbanken”, Zviedrija); |
| --- | --- |

—

Svenska Handelsbanken AB (“Handelsbanken”, Zviedrija);

| — | Skandinaviska Enskilda Banken AB (“SEB”, Zviedrija); |
| --- | --- |

—

Skandinaviska Enskilda Banken AB (“SEB”, Zviedrija);

| — | Swedbank AB (“Swedbank”, Zviedrija); |
| --- | --- |

—

Swedbank AB (“Swedbank”, Zviedrija);

| — | P27 Nordic Payments Platform AB (“P27 NPP”, Zviedrija) un |
| --- | --- |

—

P27 Nordic Payments Platform AB (“P27 NPP”, Zviedrija) un

| — | Bankgirocentralen BGC AB (“Bankgirot”, Zviedrija). |
| --- | --- |

—

Bankgirocentralen BGC AB (“Bankgirot”, Zviedrija).

Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB un Swedbank Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār P27 NPP (tieši) un Bankgirot (netieši ar P27 NPP starpniecību).

Koncentrācija tiek veikta, i) iegādājoties akcijas jaunizveidotā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu, gadījumā, ja tiek izveidots P27 NPP, un ii) iegādājoties akcijas, gadījumā, ja P27 NPP iegādājas Bankgirot.

2.

| — | Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB un Swedbank: sešas banku grupas, kas darbojas galvenokārt Ziemeļvalstīs un piedāvā plašu finanšu pakalpojumu klāstu, tostarp maksājumu pakalpojumus; |
| --- | --- |

—

Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB un Swedbank: sešas banku grupas, kas darbojas galvenokārt Ziemeļvalstīs un piedāvā plašu finanšu pakalpojumu klāstu, tostarp maksājumu pakalpojumus;

| — | P27 NPP: pašlaik tiek izstrādāta visu Ziemeļvalstu maksājumu platforma, kuras mērķis ir izveidot reāllaika daudzvalūtu un pārrobežu maksājumu infrastruktūru visā Ziemeļvalstu reģionā (tostarp Dānijā, Somijā, Zviedrijā un, iespējams, Norvēģijā). P27 NPP piedāvās arī pievienotās vērtības maksājumu pakalpojumus visās Ziemeļvalstīs; |
| --- | --- |

—

P27 NPP: pašlaik tiek izstrādāta visu Ziemeļvalstu maksājumu platforma, kuras mērķis ir izveidot reāllaika daudzvalūtu un pārrobežu maksājumu infrastruktūru visā Ziemeļvalstu reģionā (tostarp Dānijā, Somijā, Zviedrijā un, iespējams, Norvēģijā). P27 NPP piedāvās arī pievienotās vērtības maksājumu pakalpojumus visās Ziemeļvalstīs;

| — | Bankgirot: pašreizējais maksājumu un maksājumu informācijas apstrādes bāzes infrastruktūras, kā arī citu pievienotās vērtības maksājumu pakalpojumu sniedzējs Zviedrijā. |
| --- | --- |

—

Bankgirot: pašreizējais maksājumu un maksājumu informācijas apstrādes bāzes infrastruktūras, kā arī citu pievienotās vērtības maksājumu pakalpojumu sniedzējs Zviedrijā.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M. 9971 — P27 NPP/Bankgirot

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

Epasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

| 10.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 221/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 221/28

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2021/C 221/06)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec (“CDPQ”, Kanāda); |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec (“CDPQ”, Kanāda);

| — | American Tower International Inc. (“ATI”, Amerikas Savienotās Valstis); |
| --- | --- |

—

American Tower International Inc. (“ATI”, Amerikas Savienotās Valstis);

| — | ATI’s European Communications Infrastructure Business. (“Mērķis”). |
| --- | --- |

—

ATI’s European Communications Infrastructure Business. (“Mērķis”).

CDPQ un ATI Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 3. panta 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār Mērķi, kam ir aktīvi Vācijā, Polijā, Francijā un Spānijā.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | CDPQ: ilgtermiņa institucionāls investors, kas pārvalda galvenokārt publiski finansētos, kā arī publiski un privāti finansētos pensiju fondus un apdrošināšanas plānus Kvebekas provincē. CDPQ ir otrs lielākais pensiju fondu pārvaldītājs Kanādā; |
| --- | --- |

—

CDPQ: ilgtermiņa institucionāls investors, kas pārvalda galvenokārt publiski finansētos, kā arī publiski un privāti finansētos pensiju fondus un apdrošināšanas plānus Kvebekas provincē. CDPQ ir otrs lielākais pensiju fondu pārvaldītājs Kanādā;

| — | ATI: American Towers LLC pilnībā piederošs meitasuzņēmums, American Towers LLC pats ir American Tower Corporation (ATC) pilnībā piederošs meitasuzņēmums. ATC ir pasīvās bezvadu sakaru infrastruktūras neatkarīgs īpašnieks un operators, kura portfelis ietver aptuveni 183 000 telekomunikāciju infrastruktūras objektu Amerikā, Eiropā, Āfrikā un Āzijā; |
| --- | --- |

—

ATI: American Towers LLC pilnībā piederošs meitasuzņēmums, American Towers LLC pats ir American Tower Corporation (ATC) pilnībā piederošs meitasuzņēmums. ATC ir pasīvās bezvadu sakaru infrastruktūras neatkarīgs īpašnieks un operators, kura portfelis ietver aptuveni 183 000 telekomunikāciju infrastruktūras objektu Amerikā, Eiropā, Āfrikā un Āzijā;

| — | Mērķis: piedāvā no operatoriem neatkarīgu mobilo telekomunikāciju tīklu mitināšanas pakalpojumus pasīvās bezvadu sakaru infrastruktūras objektos Francijā, Vācijā, Polijā, ATI paralēli iegādājoties citu uzņēmumu (Telxius), Spānijā. |
| --- | --- |

—

Mērķis: piedāvā no operatoriem neatkarīgu mobilo telekomunikāciju tīklu mitināšanas pakalpojumus pasīvās bezvadu sakaru infrastruktūras objektos Francijā, Vācijā, Polijā, ATI paralēli iegādājoties citu uzņēmumu (Telxius), Spānijā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---