# Den Europæiske Unions C 215I/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 215I |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang7. juni 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 215I

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang7. juni 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 215 I/01 | Meddelelse fra Kommissionen — Tillæg til retningslinjer for de forskellige kategorier af ændringer samt retningslinjer for anvendelsen af procedurerne i kapitel II, IIa, III og IV i Kommissionens forordning (EF) nr. 1234/2008 af 24. november 2008 om behandling af ændringer af betingelserne i markedsføringstilladelser for humanmedicinske lægemidler og veterinærlægemidler og for den dokumentation, der skal indgives i henhold til disse procedurer | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 215 I/01

Meddelelse fra Kommissionen — Tillæg til retningslinjer for de forskellige kategorier af ændringer samt retningslinjer for anvendelsen af procedurerne i kapitel II, IIa, III og IV i Kommissionens forordning (EF) nr. 1234/2008 af 24. november 2008 om behandling af ændringer af betingelserne i markedsføringstilladelser for humanmedicinske lægemidler og veterinærlægemidler og for den dokumentation, der skal indgives i henhold til disse procedurer

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 215 I/02 | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 3. juni 2021 om opstilling af en liste geografiske betegnelser, der er beskyttet i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787, og for hvilke der skal indgives ansøgning om international registrering i henhold til artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753 | 3 |
| 2021/C 215 I/03 | Kommissionens afgørelse af 2. juni 2021 om underretning af Republikken Ghana om muligheden for at blive identificeret som et ikkesamarbejdende tredjeland med hensyn til bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri | 6 |
| 2021/C 215 I/04 | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 2. juni 2021 om opstilling af en liste geografiske betegnelser, der er beskyttet i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og for hvilke der skal indgives ansøgning om international registrering i henhold til artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753 | 17 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 215 I/02

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 3. juni 2021 om opstilling af en liste geografiske betegnelser, der er beskyttet i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787, og for hvilke der skal indgives ansøgning om international registrering i henhold til artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753

3

2021/C 215 I/03

Kommissionens afgørelse af 2. juni 2021 om underretning af Republikken Ghana om muligheden for at blive identificeret som et ikkesamarbejdende tredjeland med hensyn til bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri

6

2021/C 215 I/04

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 2. juni 2021 om opstilling af en liste geografiske betegnelser, der er beskyttet i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og for hvilke der skal indgives ansøgning om international registrering i henhold til artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753

17

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 7.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CI 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CI 215/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Tillæg til retningslinjer for de forskellige kategorier af ændringer samt retningslinjer for anvendelsen af procedurerne i kapitel II, IIa, III og IV i Kommissionens forordning (EF) nr. 1234/2008 af 24. november 2008 om behandling af ændringer af betingelserne i markedsføringstilladelser for humanmedicinske lægemidler og veterinærlægemidler og for den dokumentation, der skal indgives i henhold til disse procedurer

(2021/C 215 I/01)

Med baggrund i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/756 af 24. marts 2021 om ændring af forordning (EF) nr. 1234/2008 om behandling af ændringer af betingelserne i markedsføringstilladelser for humanmedicinske lægemidler og veterinærlægemidler (1) tilføjes følgende afsnit til retningslinjerne for de forskellige kategorier af ændringer samt retningslinjer for anvendelsen af procedurerne i kapitel II, IIa, III og IV i Kommissionens forordning (EF) nr. 1234/2008 af 24. november 2008 om behandling af ændringer af betingelserne i markedsføringstilladelser for humanmedicinske lægemidler og veterinærlægemidler og for den dokumentation, der skal indgives i henhold til disse procedurer (2013/C 223/01).

2.   VEJLEDNING OM PROCEDUREN FOR BEHANDLING AF ÆNDRINGER

2.5a   Vacciner mod humant coronavirus

Denne vejledning vedrører anvendelsen af artikel 21 og bilag I og II til forordningen om ændringer. Det gør det muligt at opdatere det virksomme stof i godkendte vacciner mod humant coronavirus.

Sådanne ændringer omfatter udskiftning eller tilføjelse af en serotype, en stamme, et antigen eller en kodende sekvens eller en kombination af serotyper, stammer, antigener eller kodende sekvenser, forudsat at vaccinens teknologiske platform forbliver den samme. Sådanne ændringer klassificeres som en type II-ændring og gælder for alle vacciner mod humant coronavirus.

Under en pandemisk situation, der er anerkendt af Verdenssundhedsorganisationen eller Unionen, vil der blive fulgt en fremskyndet tidsplan, som aftales med de kompetente myndigheder. De kompetente myndigheder kan anmode om yderligere data under vurderingen med henblik på at træffe en afgørelse.

Indehavere af markedsføringstilladelser rådes til på forhånd at drøfte indgivelsen af en sådan ændring med agenturet eller, alt efter hvad der er relevant, referencemedlemsstaten eller den nationale kompetente myndighed for at overveje, om ændringen af aktivstoffet er hensigtsmæssig, under hensyntagen til den epidemiologiske situation, sagens hastende karakter og vaccinationskampagnerne.

Alle andre ændringer af vacciner mod humant coronavirus følger de ændringsprocedurer, der er beskrevet i de øvrige afsnit i disse retningslinjer. Ansøgningen udformes i overensstemmelse med de relevante betegnelser og numre i EU’s CTD-format, herunder følgende:

| — | et følgebrev |
| --- | --- |

—

et følgebrev

| — | modul 1, herunder den udfyldte EU-ansøgningsblanket (offentliggjort i Notice to applicants) sammen med en oversigt over de ændringer, der er foretaget i alle moduler for at tage højde for udskiftning eller tilføjelse af en serotype, en stamme, et antigen eller en kodende sekvens eller kombinationen heraf og revideret produktinformation i det relevante format |
| --- | --- |

—

modul 1, herunder den udfyldte EU-ansøgningsblanket (offentliggjort i Notice to applicants) sammen med en oversigt over de ændringer, der er foretaget i alle moduler for at tage højde for udskiftning eller tilføjelse af en serotype, en stamme, et antigen eller en kodende sekvens eller kombinationen heraf og revideret produktinformation i det relevante format

| — | en opdatering af eller et tillæg til kvalitetsmæssige resuméer, ikke-kliniske oversigter og kliniske oversigter i det omfang, det er relevant |
| --- | --- |

—

en opdatering af eller et tillæg til kvalitetsmæssige resuméer, ikke-kliniske oversigter og kliniske oversigter i det omfang, det er relevant

| — | støttedata vedrørende den eller de foreslåede ændringer. Med hensyn til modul 3 bør indehaveren af markedsføringstilladelsen på forhånd drøfte strukturen med den kompetente myndighed. |
| --- | --- |

—

støttedata vedrørende den eller de foreslåede ændringer. Med hensyn til modul 3 bør indehaveren af markedsføringstilladelsen på forhånd drøfte strukturen med den kompetente myndighed.

Forskellige versioner af vaccinen (f.eks. forskellige serotyper, stammer, antigener eller kodende sekvenser eller kombinationer af serotyper, stammer, antigener eller kodende sekvenser) kan sameksistere i henhold til samme markedsføringstilladelse. For at skelne mellem brugsanvisningerne for de forskellige versioner af vaccinen bør der være separat produktinformation pr. serotype, stamme, antigen eller kodende sekvens eller kombination. Det kan resultere i forskellige internationale fællesnavne.

For at sikre en passende differentiering, der kan hjælpe sundhedspersoner og/eller patienter med at ordinere/udvælge den relevante version af vaccinen, og for at lette sporbarheden, bør indehavere af markedsføringstilladelser desuden foreslå kvalifikatorer/forkortelser som en del af særnavnet og differentiering af emballagen til de forskellige versioner af vaccinen.

Kvalifikatorer eller forkortelser kan undtagelsesvis oversættes efter behov. Navngivning af de forskellige versioner bør drøftes på forhånd med den kompetente myndighed. For centralt godkendte vacciner bør dette forudsætte agenturets accept.

Med hensyn til ansøgninger om opdatering af vacciner mod humant coronavirus under den centraliserede procedure skal det relevante gebyr for ændringerne som fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 297/95 betales i overensstemmelse med agenturets finansielle procedurer.

Med hensyn til ansøgninger om opdatering af vacciner mod humant coronavirus i henhold til den gensidige anerkendelsesprocedure bør referencemedlemsstaten også modtage listen over afsendelsesdatoer. Denne liste skal indeholde procedurenummeret, datoerne for, hvornår ansøgningerne er blevet sendt til hver af de berørte medlemsstater, og en bekræftelse af, at de relevante gebyrer er blevet betalt som krævet af de berørte kompetente myndigheder.

4.   BILAG

| B.   KVALITETSMÆSSIGE ÆNDRINGER |
| --- |

B.   KVALITETSMÆSSIGE ÆNDRINGER

B.I   Virksomt Stof

B.I.a)   Fremstilling

| B.I.a.6 Ændringer af det virksomme stof i en vaccine mod humant coronavirus | Betingelser, der skal opfyldes | Dokumentation, der skal indsendes | Proceduretype |
| --- | --- | --- | --- |
| | a) | Udskiftning eller tilføjelse af en serotype, en stamme, et antigen eller en kodende sekvens eller en kombination af serotyper, stammer, antigener eller kodende sekvenser for en vaccine mod humant coronavirus | | | II |

B.I.a.6 Ændringer af det virksomme stof i en vaccine mod humant coronavirus

Betingelser, der skal opfyldes

Dokumentation, der skal indsendes

Proceduretype

a)

Udskiftning eller tilføjelse af en serotype, en stamme, et antigen eller en kodende sekvens eller en kombination af serotyper, stammer, antigener eller kodende sekvenser for en vaccine mod humant coronavirus

II

---

(1)  EUT L 162 af 10.5.2021, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 7.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CI 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CI 215/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 3. juni 2021

om opstilling af en liste geografiske betegnelser, der er beskyttet i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787, og for hvilke der skal indgives ansøgning om international registrering i henhold til artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753

(2021/C 215 I/02)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753 af 23. oktober 2019 om Unionens indsats efter tiltrædelsen af Genèveaftalen under Lissabonaftalen om oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (1), særlig artikel 2, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (2) (»Genèveaftalen«) er en international aftale, efter hvilken de kontraherende parter gennemfører et system for gensidig beskyttelse af oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser. |
| --- | --- |

(1)

Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (2) (»Genèveaftalen«) er en international aftale, efter hvilken de kontraherende parter gennemfører et system for gensidig beskyttelse af oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser.

| (2) | Efter Rådets afgørelse (EU) 2019/1754 (3) om Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen deponerede Unionen tiltrædelsesinstrumentet til Genèveaftalen den 26. november 2019. Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen trådte i kraft den 26. februar 2020. Eftersom Unionen var den femte kontraherende part, der tiltrådte Genèveaftalen, trådte Genèveaftalen i overensstemmelse med Genèveaftalens artikel 29, stk. 2, i kraft samme dag. |
| --- | --- |

(2)

Efter Rådets afgørelse (EU) 2019/1754 (3) om Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen deponerede Unionen tiltrædelsesinstrumentet til Genèveaftalen den 26. november 2019. Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen trådte i kraft den 26. februar 2020. Eftersom Unionen var den femte kontraherende part, der tiltrådte Genèveaftalen, trådte Genèveaftalen i overensstemmelse med Genèveaftalens artikel 29, stk. 2, i kraft samme dag.

| (3) | I henhold til Genèveaftalens artikel 5, stk. 1 og 2, kan de kompetente myndigheder for en kontraherende part i Genèveaftalen indgive ansøgninger om international registrering af en oprindelsesbetegnelse eller en geografisk betegnelse til Det internationale Bureau under Verdensorganisationen for intellektuel ejendomsret, som registrerer den i Det internationale Register. I overensstemmelse med Genèveaftalens artikel 9 kan de øvrige kontraherende parter efter afslutningen af og på grundlag af en specifik verifikationsprocedure beslutte, hvorvidt oprindelsesbetegnelsen eller den geografiske betegnelse skal beskyttes på deres område. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til Genèveaftalens artikel 5, stk. 1 og 2, kan de kompetente myndigheder for en kontraherende part i Genèveaftalen indgive ansøgninger om international registrering af en oprindelsesbetegnelse eller en geografisk betegnelse til Det internationale Bureau under Verdensorganisationen for intellektuel ejendomsret, som registrerer den i Det internationale Register. I overensstemmelse med Genèveaftalens artikel 9 kan de øvrige kontraherende parter efter afslutningen af og på grundlag af en specifik verifikationsprocedure beslutte, hvorvidt oprindelsesbetegnelsen eller den geografiske betegnelse skal beskyttes på deres område.

| (4) | I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1753 omfatter udtrykket »geografiske betegnelser« med henblik på nævnte forordning og de retsakter, der er vedtaget i henhold hertil, geografiske betegnelser i den i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 (4) anvendte betydning. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1753 omfatter udtrykket »geografiske betegnelser« med henblik på nævnte forordning og de retsakter, der er vedtaget i henhold hertil, geografiske betegnelser i den i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 (4) anvendte betydning.

| (5) | I henhold til artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) 2019/1753 har Kommissionen i sin egenskab af Unionens kompetente myndighed beføjelse til på tidspunktet for Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen og derefter med regelmæssige mellemrum at indgive ansøgninger til Det Internationale Bureau med henblik på international registrering af oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser, der er beskyttet i Unionen. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) 2019/1753 har Kommissionen i sin egenskab af Unionens kompetente myndighed beføjelse til på tidspunktet for Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen og derefter med regelmæssige mellemrum at indgive ansøgninger til Det Internationale Bureau med henblik på international registrering af oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser, der er beskyttet i Unionen.

| (6) | I perioden september-december 2020 indgav medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1753 12 anmodninger til Kommissionen om registrering i det internationale register af geografiske betegnelser, som har oprindelse på deres område og er beskyttet i henhold til forordning (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(6)

I perioden september-december 2020 indgav medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1753 12 anmodninger til Kommissionen om registrering i det internationale register af geografiske betegnelser, som har oprindelse på deres område og er beskyttet i henhold til forordning (EU) 2019/787.

| (7) | For betegnelser, der er beskyttet som geografisk betegnelse i henhold til forordning (EU) 2019/787, bør der indgives ansøgning om registrering i det internationale register som geografiske betegnelser. |
| --- | --- |

(7)

For betegnelser, der er beskyttet som geografisk betegnelse i henhold til forordning (EU) 2019/787, bør der indgives ansøgning om registrering i det internationale register som geografiske betegnelser.

| (8) | Derfor bør der opstilles en liste over geografiske betegnelser på grundlag af medlemsstaternes anmodninger til Kommissionen om at indgive ansøgning med henblik på international registrering af geografiske betegnelser, der har oprindelse på deres område, og som er beskyttet i Unionen i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(8)

Derfor bør der opstilles en liste over geografiske betegnelser på grundlag af medlemsstaternes anmodninger til Kommissionen om at indgive ansøgning med henblik på international registrering af geografiske betegnelser, der har oprindelse på deres område, og som er beskyttet i Unionen i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/787.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Spiritus — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Spiritus —

BESTEMT FØLGENDE:

Eneste artikel

Bilaget til nærværende afgørelse indeholder en liste over geografiske betegnelser, der er beskyttet i medfør af forordning (EU) 2019/787, og for hvilke Kommissionen indgiver ansøgning om international registrering.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 271 af 24.10.2019, s. 1.

1

(2)  EUT L 271 af 24.10.2019, s. 15.

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2019/1754 af 7. oktober 2019 om Den Europæiske Unions tiltrædelse af Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (EUT L 271 af 24.10.2019, s. 12).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 af 17. april 2019 om definition, beskrivelse, præsentation og mærkning af spiritus, brugen af betegnelser for spiritus i præsentation og mærkning af andre fødevarer, beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus, brugen af landbrugsethanol og landbrugsdestillater i alkoholholdige drikkevarer samt om ophævelse af forordning (EF) nr. 110/2008 (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 1).

4

---

BILAG

Liste over geografiske betegnelser, der er beskyttet i Unionen i overensstemmelse med forordning (EU) 2019/787 (geografiske betegnelser), og for hvilke der skal indgives ansøgning om international registrering i henhold til artikel 2 i forordning (EU) 2019/1753

Grækenland

| — | Τσικουδιά/Tsikoudia/Τσίπουρο/Tsipouro (GEOGRAFISK BETEGNELSE) |
| --- | --- |

—

Τσικουδιά/Tsikoudia/Τσίπουρο/Tsipouro (GEOGRAFISK BETEGNELSE)

Spanien

| — | Brandy de Jerez (GEOGRAFISK BETEGNELSE) |
| --- | --- |

—

Brandy de Jerez (GEOGRAFISK BETEGNELSE)

| — | Brandy del Penedés (GEOGRAFISK BETEGNELSE) |
| --- | --- |

—

Brandy del Penedés (GEOGRAFISK BETEGNELSE)

| — | Chinchón (GEOGRAFISK BETEGNELSE) |
| --- | --- |

—

Chinchón (GEOGRAFISK BETEGNELSE)

| — | Gin de Mahón (GEOGRAFISK BETEGNELSE) |
| --- | --- |

—

Gin de Mahón (GEOGRAFISK BETEGNELSE)

| — | Pacharán navarro (GEOGRAFISK BETEGNELSE) |
| --- | --- |

—

Pacharán navarro (GEOGRAFISK BETEGNELSE)

| — | Ronmiel de Canarias (GEOGRAFISK BETEGNELSE) |
| --- | --- |

—

Ronmiel de Canarias (GEOGRAFISK BETEGNELSE)

Cypern

| — | Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania (GEOGRAFISK BETEGNELSE) |
| --- | --- |

—

Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania (GEOGRAFISK BETEGNELSE)

Ungarn

| — | Törkölypálinka (GEOGRAFISK BETEGNELSE) |
| --- | --- |

—

Törkölypálinka (GEOGRAFISK BETEGNELSE)

Finland

| — | Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland (GEOGRAFISK BETEGNELSE) |
| --- | --- |

—

Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland (GEOGRAFISK BETEGNELSE)

Grækenland, Cypern

| — | Ouzo/Ούζο (GEOGRAFISK BETEGNELSE) |
| --- | --- |

—

Ouzo/Ούζο (GEOGRAFISK BETEGNELSE)

Ungarn, Østrig

| — | Pálinka (GEOGRAFISK BETEGNELSE) |
| --- | --- |

—

Pálinka (GEOGRAFISK BETEGNELSE)

---

| 7.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CI 215/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CI 215/6

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 2. juni 2021

om underretning af Republikken Ghana om muligheden for at blive identificeret som et ikkesamarbejdende tredjeland med hensyn til bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri

(2021/C 215 I/03)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR ––

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1936/2001 og (EF) nr. 601/2004 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1093/94 og (EF) nr. 1447/1999 (1), særlig artikel 32, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   INDLEDNING

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 1005/2008 (»IUU-forordningen«) fastsættes en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri). |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 1005/2008 (»IUU-forordningen«) fastsættes en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri).

| (2) | I IUU-forordningens kapitel VI fastsættes proceduren for identifikation af ikkesamarbejdende tredjelande for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri, foranstaltninger over for sådanne lande, opstilling af en liste over sådanne lande, fjernelse fra listen, offentliggørelse af listen og eventuelle hasteforanstaltninger. |
| --- | --- |

(2)

I IUU-forordningens kapitel VI fastsættes proceduren for identifikation af ikkesamarbejdende tredjelande for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri, foranstaltninger over for sådanne lande, opstilling af en liste over sådanne lande, fjernelse fra listen, offentliggørelse af listen og eventuelle hasteforanstaltninger.

| (3) | Kommissionen skal i henhold til IUU-forordningens artikel 31 identificere tredjelande, som den betragter som ikkesamarbejdende lande, for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri. Et tredjeland kan identificeres som et ikkesamarbejdende tredjeland, hvis det ikke opfylder de forpligtelser, det som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat har til at træffe foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen skal i henhold til IUU-forordningens artikel 31 identificere tredjelande, som den betragter som ikkesamarbejdende lande, for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri. Et tredjeland kan identificeres som et ikkesamarbejdende tredjeland, hvis det ikke opfylder de forpligtelser, det som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat har til at træffe foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri.

| (4) | Inden Kommissionen identificerer et tredjeland som ikkesamarbejdende i henhold til IUU-forordningens artikel 31, skal den først underrette tredjelandet om, at det muligvis kan identificeres som et ikkesamarbejdende tredjeland, jf. artikel 32 i nævnte forordning. En sådan underretning er foreløbig. |
| --- | --- |

(4)

Inden Kommissionen identificerer et tredjeland som ikkesamarbejdende i henhold til IUU-forordningens artikel 31, skal den først underrette tredjelandet om, at det muligvis kan identificeres som et ikkesamarbejdende tredjeland, jf. artikel 32 i nævnte forordning. En sådan underretning er foreløbig.

| (5) | Underretningen af tredjelande om, at de muligvis kan identificeres som ikkesamarbejdende lande, skal også baseres på de kriterier, der er fastsat i IUU-forordningens artikel 31. Kommissionen skal træffe alle de foranstaltninger, der er anført i IUU-forordningens artikel 32, med hensyn til de tredjelande, der underrettes. Kommissionen skal navnlig underrette tredjelandene om de afgørende kendsgerninger og årsager til identifikationen samt om de pågældende landes mulighed for at reagere og for at fremsende bevismateriale, der modbeviser en sådan identifikation, eller en eventuel handlingsplan for forbedringer og oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet til afhjælpning af situationen. Kommissionen skal give de pågældende tredjelande tilstrækkelig tid til at besvare meddelelsen og en rimelig frist til at afhjælpe situationen. |
| --- | --- |

(5)

Underretningen af tredjelande om, at de muligvis kan identificeres som ikkesamarbejdende lande, skal også baseres på de kriterier, der er fastsat i IUU-forordningens artikel 31. Kommissionen skal træffe alle de foranstaltninger, der er anført i IUU-forordningens artikel 32, med hensyn til de tredjelande, der underrettes. Kommissionen skal navnlig underrette tredjelandene om de afgørende kendsgerninger og årsager til identifikationen samt om de pågældende landes mulighed for at reagere og for at fremsende bevismateriale, der modbeviser en sådan identifikation, eller en eventuel handlingsplan for forbedringer og oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet til afhjælpning af situationen. Kommissionen skal give de pågældende tredjelande tilstrækkelig tid til at besvare meddelelsen og en rimelig frist til at afhjælpe situationen.

| (6) | Identifikationen af ikkesamarbejdende tredjelande i henhold til IUU-forordningens artikel 31 skal baseres på en gennemgang af alle de oplysninger, der er omhandlet i IUU-forordningens artikel 31, stk. 2. Den baseres på en gennemgang af alle de oplysninger, der er indhentet i henhold til IUU-forordningen, eller eventuelt alle andre relevante oplysninger såsom fangstdata, handelsoplysninger fra nationale statistikker og andre pålidelige kilder, fartøjsregistre og -databaser, fangstdokumenter eller statistiske dokumentationsprogrammer og regionale fiskeriforvaltningsorganisationers (RFFO'er) lister over IUU-fartøjer samt alle andre oplysninger indhentet i havne og på fangstpladser. |
| --- | --- |

(6)

Identifikationen af ikkesamarbejdende tredjelande i henhold til IUU-forordningens artikel 31 skal baseres på en gennemgang af alle de oplysninger, der er omhandlet i IUU-forordningens artikel 31, stk. 2. Den baseres på en gennemgang af alle de oplysninger, der er indhentet i henhold til IUU-forordningen, eller eventuelt alle andre relevante oplysninger såsom fangstdata, handelsoplysninger fra nationale statistikker og andre pålidelige kilder, fartøjsregistre og -databaser, fangstdokumenter eller statistiske dokumentationsprogrammer og regionale fiskeriforvaltningsorganisationers (RFFO'er) lister over IUU-fartøjer samt alle andre oplysninger indhentet i havne og på fangstpladser.

| (7) | I henhold til IUU-forordningens artikel 33 skal Rådet vedtage en liste over ikkesamarbejdende tredjelande. Foranstaltningerne i bl.a. artikel 38 i IUU-forordningen finder anvendelse på disse lande.
  I henhold til IUU-forordningens artikel 20, stk. 1, skal tredjelandsflagstaten for at få godkendt validerede fangstattester meddele Kommissionen, at den har iværksat ordninger for gennemførelse, kontrol og håndhævelse af love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som dens fiskerfartøjer skal overholde. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til IUU-forordningens artikel 33 skal Rådet vedtage en liste over ikkesamarbejdende tredjelande. Foranstaltningerne i bl.a. artikel 38 i IUU-forordningen finder anvendelse på disse lande.

I henhold til IUU-forordningens artikel 20, stk. 1, skal tredjelandsflagstaten for at få godkendt validerede fangstattester meddele Kommissionen, at den har iværksat ordninger for gennemførelse, kontrol og håndhævelse af love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som dens fiskerfartøjer skal overholde.

| (8) | I henhold til IUU-forordningens artikel 20, stk. 4, skal Kommissionen, når det er hensigtsmæssigt, samarbejde administrativt med tredjelande på områder, der vedrører gennemførelsen af forordningens bestemmelser om fangstattester. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til IUU-forordningens artikel 20, stk. 4, skal Kommissionen, når det er hensigtsmæssigt, samarbejde administrativt med tredjelande på områder, der vedrører gennemførelsen af forordningens bestemmelser om fangstattester.

2.   PROCEDURE VEDRØRENDE REPUBLIKKEN GHANA

| (9) | Den 1. januar 2010 sendte Republikken Ghana (i det følgende benævnt »Ghana«) Kommissionen sin meddelelse som flagstat i henhold til IUU-forordningens artikel 20, og Kommissionen bekræftede modtagelsen heraf samme dato. |
| --- | --- |

(9)

Den 1. januar 2010 sendte Republikken Ghana (i det følgende benævnt »Ghana«) Kommissionen sin meddelelse som flagstat i henhold til IUU-forordningens artikel 20, og Kommissionen bekræftede modtagelsen heraf samme dato.

| (10) | Som led i det administrative samarbejde, der er omhandlet i IUU-forordningens artikel 20, stk. 4, samarbejdede Kommissionen i perioden fra den 28. maj 2013 til den 23. september 2013 med Ghanas myndigheder om at kontrollere oplysninger om Panamas ordninger for gennemførelse, kontrol og håndhævelse af de love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som landets fiskerfartøjer skulle overholde, og om foranstaltninger truffet af Ghana med henblik på at opfylde landets forpligtelser til at bekæmpe IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(10)

Som led i det administrative samarbejde, der er omhandlet i IUU-forordningens artikel 20, stk. 4, samarbejdede Kommissionen i perioden fra den 28. maj 2013 til den 23. september 2013 med Ghanas myndigheder om at kontrollere oplysninger om Panamas ordninger for gennemførelse, kontrol og håndhævelse af de love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som landets fiskerfartøjer skulle overholde, og om foranstaltninger truffet af Ghana med henblik på at opfylde landets forpligtelser til at bekæmpe IUU-fiskeri.

| (11) | Kommissionen har i overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 31, stk. 3, undersøgt Ghanas forpligtelser som flag-, havne-, kyst- og afsætningsstat. I forbindelse med denne undersøgelse tog Kommissionen parametrene i IUU-forordningens artikel 31, stk. 4-7, i betragtning. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har i overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 31, stk. 3, undersøgt Ghanas forpligtelser som flag-, havne-, kyst- og afsætningsstat. I forbindelse med denne undersøgelse tog Kommissionen parametrene i IUU-forordningens artikel 31, stk. 4-7, i betragtning.

| (12) | Efter at have undersøgt alle indsamlede oplysninger om de faktiske forhold samt alle landets udtalelser fastslog Kommissionen i henhold til IUU-forordningens artikel 31, stk. 4-7, at Ghana ikke havde opfyldt sine folkeretlige forpligtelser med hensyn til internationale regler, bestemmelser samt bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(12)

Efter at have undersøgt alle indsamlede oplysninger om de faktiske forhold samt alle landets udtalelser fastslog Kommissionen i henhold til IUU-forordningens artikel 31, stk. 4-7, at Ghana ikke havde opfyldt sine folkeretlige forpligtelser med hensyn til internationale regler, bestemmelser samt bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger.

| (13) | Derfor blev Ghana ved Kommissionens afgørelse 2013/C 346/03 (2) underrettet om, at det muligvis kunne identificeres som et ikkesamarbejdende tredjeland for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(13)

Derfor blev Ghana ved Kommissionens afgørelse 2013/C 346/03 (2) underrettet om, at det muligvis kunne identificeres som et ikkesamarbejdende tredjeland for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri.

| (14) | Ghana blev opfordret til at samarbejde med Kommissionen på grundlag af en foreslået handlingsplan for at rette op på de konstaterede mangler. |
| --- | --- |

(14)

Ghana blev opfordret til at samarbejde med Kommissionen på grundlag af en foreslået handlingsplan for at rette op på de konstaterede mangler.

| (15) | I forbindelse med den bilaterale dialog, der fulgte efter Kommissionens afgørelse 2013/C 346/03, fremsatte Ghana mundtlige og skriftlige bemærkninger, som Kommissionen tog i betragtning. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. |
| --- | --- |

(15)

I forbindelse med den bilaterale dialog, der fulgte efter Kommissionens afgørelse 2013/C 346/03, fremsatte Ghana mundtlige og skriftlige bemærkninger, som Kommissionen tog i betragtning. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige.

| (16) | Ghana indførte de nødvendige foranstaltninger for at standse det pågældende IUU-fiskeri og forebygge sådant fiskeri ved at rette op på enhver handling eller undladelse, der førte til underretningen om, at landet muligvis kunne identificeres som et ikkesamarbejdende land for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(16)

Ghana indførte de nødvendige foranstaltninger for at standse det pågældende IUU-fiskeri og forebygge sådant fiskeri ved at rette op på enhver handling eller undladelse, der førte til underretningen om, at landet muligvis kunne identificeres som et ikkesamarbejdende land for så vidt angår bekæmpelse af IUU-fiskeri.

| (17) | Som følge heraf besluttede Kommissionen ved meddelelse af 1. oktober 2015 at afslutte foranstaltningerne over for Ghana i medfør af IUU-forordningens artikel 32 for så vidt angår opfyldelse af landets forpligtelser i henhold til folkeretten som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat og dets foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri (3). |
| --- | --- |

(17)

Som følge heraf besluttede Kommissionen ved meddelelse af 1. oktober 2015 at afslutte foranstaltningerne over for Ghana i medfør af IUU-forordningens artikel 32 for så vidt angår opfyldelse af landets forpligtelser i henhold til folkeretten som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat og dets foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri (3).

| (18) | Kommissionen understregede imidlertid, at foranstaltningernes afslutning ikke udelukkede, at Kommissionen eller Rådet senere kunne træffe foranstaltninger, hvis faktuelle forhold måtte afsløre, at Ghana ikke opfyldte de folkeretlige forpligtelser, det som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat har til at træffe foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen understregede imidlertid, at foranstaltningernes afslutning ikke udelukkede, at Kommissionen eller Rådet senere kunne træffe foranstaltninger, hvis faktuelle forhold måtte afsløre, at Ghana ikke opfyldte de folkeretlige forpligtelser, det som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat har til at træffe foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri.

| (19) | Den 2. marts 2016 blev Ghana og Kommissionen enige om at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal samarbejde om bekæmpelse af IUU-fiskeri. På denne dato nåede de også til enighed om kompetenceområdet for en sådan arbejdsgruppe. Der blev afholdt fire møder i denne arbejdsgruppe i perioden 2016-2019. Der blev afholdt to intersessionelle videokonferencer mellem 2019 og 2020. |
| --- | --- |

(19)

Den 2. marts 2016 blev Ghana og Kommissionen enige om at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal samarbejde om bekæmpelse af IUU-fiskeri. På denne dato nåede de også til enighed om kompetenceområdet for en sådan arbejdsgruppe. Der blev afholdt fire møder i denne arbejdsgruppe i perioden 2016-2019. Der blev afholdt to intersessionelle videokonferencer mellem 2019 og 2020.

| (20) | Møderne omfattede spørgsmål vedrørende Ghanas foranstaltninger til bekæmpelse af IUU-fiskeri, herunder gennemførelse af fiskeriforvaltningsrammen, overvågnings- og kontrolforanstaltninger, kontrol og håndhævelse af love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som ghanesiske fiskerfartøjer skal overholde. Møderne omfattede også revisionen af de retlige rammer. |
| --- | --- |

(20)

Møderne omfattede spørgsmål vedrørende Ghanas foranstaltninger til bekæmpelse af IUU-fiskeri, herunder gennemførelse af fiskeriforvaltningsrammen, overvågnings- og kontrolforanstaltninger, kontrol og håndhævelse af love, administrative bestemmelser og bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som ghanesiske fiskerfartøjer skal overholde. Møderne omfattede også revisionen af de retlige rammer.

| (21) | Opfølgningen af disse møder omfattede udveksling af skriftlige bemærkninger, hvor Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige vedrørende de foranstaltninger, Ghana havde truffet for at opfylde sine forpligtelser til at bekæmpe IUU-fiskeri. Desuden gennemførte Den Europæiske Unions delegation i Ghana tre feltmissioner i perioden 2019-2020. |
| --- | --- |

(21)

Opfølgningen af disse møder omfattede udveksling af skriftlige bemærkninger, hvor Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige vedrørende de foranstaltninger, Ghana havde truffet for at opfylde sine forpligtelser til at bekæmpe IUU-fiskeri. Desuden gennemførte Den Europæiske Unions delegation i Ghana tre feltmissioner i perioden 2019-2020.

| (22) | Ghana er part i De Forenede Nationers havretskonvention af 1982 (UNCLOS), i aftalen om gennemførelsen af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 vedrørende bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande (UNFSA) (4) samt i aftalen om havnestatsforanstaltninger, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (PSMA) (5). Ghana blev part i aftalen om fremme af fiskerfartøjers overholdelse af internationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger på det åbne hav (overholdelsesaftalen) den 12. maj 2003 (6). Ghana vedtog i maj 2014 en national handlingsplan om forebyggelse, afværgelse og standsning af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri på grundlag af den internationale handlingsplan om forebyggelse, afværgelse og standsning af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IPOA-IUU) (7). |
| --- | --- |

(22)

Ghana er part i De Forenede Nationers havretskonvention af 1982 (UNCLOS), i aftalen om gennemførelsen af bestemmelserne i De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 vedrørende bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande (UNFSA) (4) samt i aftalen om havnestatsforanstaltninger, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (PSMA) (5). Ghana blev part i aftalen om fremme af fiskerfartøjers overholdelse af internationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger på det åbne hav (overholdelsesaftalen) den 12. maj 2003 (6). Ghana vedtog i maj 2014 en national handlingsplan om forebyggelse, afværgelse og standsning af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri på grundlag af den internationale handlingsplan om forebyggelse, afværgelse og standsning af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IPOA-IUU) (7).

| (23) | Ghana er kontraherende part i Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), Komitéen for Fiskeriet i den Vestlige Centrale Guineabugt (FCWC) og Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF), som begge er subregionale fiskerirådgivningsorganer. |
| --- | --- |

(23)

Ghana er kontraherende part i Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), Komitéen for Fiskeriet i den Vestlige Centrale Guineabugt (FCWC) og Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav (CECAF), som begge er subregionale fiskerirådgivningsorganer.

| (24) | For at vurdere, om Ghana opfylder sine internationale forpligtelser som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat som fastsat i de internationale aftaler, der er omhandlet i betragtning 22, har Kommissionen indhentet og analyseret alle de oplysninger, den anså for at være nødvendige med henblik herpå. |
| --- | --- |

(24)

For at vurdere, om Ghana opfylder sine internationale forpligtelser som flag-, havne-, kyst- eller afsætningsstat som fastsat i de internationale aftaler, der er omhandlet i betragtning 22, har Kommissionen indhentet og analyseret alle de oplysninger, den anså for at være nødvendige med henblik herpå.

3.   MULIGHEDEN FOR, AT GHANA IDENTIFICERES SOM IKKESAMARBEJDENDE TREDJELAND

| (25) | Kommissionen har i overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 31, stk. 3, undersøgt Ghanas forpligtelser som flag-, havne-, kyst- og afsætningsstat. I forbindelse med denne undersøgelse tog Kommissionen hensyn til de kriterier, der er fastsat i IUU-forordningens artikel 31, stk. 4-7. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen har i overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 31, stk. 3, undersøgt Ghanas forpligtelser som flag-, havne-, kyst- og afsætningsstat. I forbindelse med denne undersøgelse tog Kommissionen hensyn til de kriterier, der er fastsat i IUU-forordningens artikel 31, stk. 4-7.

3.1.   Foranstaltninger, der træffes i forbindelse med gentagne tilfælde af IUU-fiskeri og IUU-handelsstrømme (IUU-forordningens artikel 31, stk. 4)

| (26) | Kommissionen har i overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 31, stk. 4, litra a), analyseret de foranstaltninger, som Ghana har truffet med hensyn til gentagne tilfælde af IUU-fiskeri udøvet eller understøttet af fiskerfartøjer, der fører landets flag, eller af dets statsborgere eller af fiskerfartøjer, der fisker i dets farvande eller anvender dets havne. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen har i overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 31, stk. 4, litra a), analyseret de foranstaltninger, som Ghana har truffet med hensyn til gentagne tilfælde af IUU-fiskeri udøvet eller understøttet af fiskerfartøjer, der fører landets flag, eller af dets statsborgere eller af fiskerfartøjer, der fisker i dets farvande eller anvender dets havne.

| (27) | På grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger og data fra Ghanas relevante myndigheder er omladning til havs i Ghanas farvande forbudt i henhold til Ghanas fiskeriforskrifter af 2010 (Fisheries Regulations, 2010 (L.I. 1968)). Kommissionen fastslog imidlertid, at omladning til havs mellem industrielle trawlerfartøjer og kanoer er almindelig praksis i farvandene under Ghanas jurisdiktion. Artikel 33, stk. 2, i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010 forbyder omladning af fisk fra industrifartøjer til et halvindustrielt fartøj eller en kano eller omvendt. Desuden fastsættes det i artikel 33, stk. 4, i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010, at fiskerfartøjer med en bruttoregistertonnage på 50 og derover, eller som har licens som industrifartøjer, skal lande deres fangster i godkendte havne i landet. Artikel 33 i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010, blev udstedt i henhold til afdeling 139 i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625). Denne lovs afdeling 139, stk. 1, litra g), giver ministeren mulighed for at fastsætte regler for omladning. Desuden bekræftede Ghanas myndigheder den ulovlige karakter af disse omladninger i budgetoversigten for 2020 ved at anføre, at alle nationale og internationale flåder, der er involveret i saiko (8), skal forbydes at fiske i Ghanas farvande (9). |
| --- | --- |

(27)

På grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger og data fra Ghanas relevante myndigheder er omladning til havs i Ghanas farvande forbudt i henhold til Ghanas fiskeriforskrifter af 2010 (Fisheries Regulations, 2010 (L.I. 1968)). Kommissionen fastslog imidlertid, at omladning til havs mellem industrielle trawlerfartøjer og kanoer er almindelig praksis i farvandene under Ghanas jurisdiktion. Artikel 33, stk. 2, i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010 forbyder omladning af fisk fra industrifartøjer til et halvindustrielt fartøj eller en kano eller omvendt. Desuden fastsættes det i artikel 33, stk. 4, i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010, at fiskerfartøjer med en bruttoregistertonnage på 50 og derover, eller som har licens som industrifartøjer, skal lande deres fangster i godkendte havne i landet. Artikel 33 i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010, blev udstedt i henhold til afdeling 139 i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625). Denne lovs afdeling 139, stk. 1, litra g), giver ministeren mulighed for at fastsætte regler for omladning. Desuden bekræftede Ghanas myndigheder den ulovlige karakter af disse omladninger i budgetoversigten for 2020 ved at anføre, at alle nationale og internationale flåder, der er involveret i saiko (8), skal forbydes at fiske i Ghanas farvande (9).

| (28) | Ifølge offentligt tilgængelige oplysninger og oplysninger fra Ghanas relevante myndigheder er mange industrielle trawlere, der fisker i Ghanas farvande, målrettet mod store mængder pelagiske arter af ungfisk, der ikke opfylder mindstemålene, såsom sardinella, hvilket er i strid med afdeling 89, stk. 1, litra c), i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625). Afdeling 89, stk. 1, litra c), fastsætter, at en person ikke forsætligt må fange ungfisk under fiskeriet. Endvidere fremgår det af artikel 14 i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010, at en person ikke må fange eller lande fisk af en størrelse, der er mindre end den foreskrevne længde, jf. tabel 1 i tillægget til Ghanas fiskeriforskrifter af 2010, på noget landingssted i landet. Tabel 1 i tillægget fastsætter mindstemål for landinger af kommercielt vigtige fiskearter. Desuden fastslår artikel 31, at en person, der fanger ungfisk som bifangst eller utilsigtet fangst, straks skal slippe dem ud i deres naturlige habitat eller miljø på en måde, der ikke skader dem (10). |
| --- | --- |

(28)

Ifølge offentligt tilgængelige oplysninger og oplysninger fra Ghanas relevante myndigheder er mange industrielle trawlere, der fisker i Ghanas farvande, målrettet mod store mængder pelagiske arter af ungfisk, der ikke opfylder mindstemålene, såsom sardinella, hvilket er i strid med afdeling 89, stk. 1, litra c), i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625). Afdeling 89, stk. 1, litra c), fastsætter, at en person ikke forsætligt må fange ungfisk under fiskeriet. Endvidere fremgår det af artikel 14 i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010, at en person ikke må fange eller lande fisk af en størrelse, der er mindre end den foreskrevne længde, jf. tabel 1 i tillægget til Ghanas fiskeriforskrifter af 2010, på noget landingssted i landet. Tabel 1 i tillægget fastsætter mindstemål for landinger af kommercielt vigtige fiskearter. Desuden fastslår artikel 31, at en person, der fanger ungfisk som bifangst eller utilsigtet fangst, straks skal slippe dem ud i deres naturlige habitat eller miljø på en måde, der ikke skader dem (10).

| (29) | I strid med Ghanas fiskeriforskrifter af 2010, der er nævnt i betragtning 27, dumpes disse fangster enten til havs eller nedfryses i blokke og omlades til særligt tilpassede kanoer, som derefter landes og sælges tilbage til lokalsamfundene med fortjeneste for øje. |
| --- | --- |

(29)

I strid med Ghanas fiskeriforskrifter af 2010, der er nævnt i betragtning 27, dumpes disse fangster enten til havs eller nedfryses i blokke og omlades til særligt tilpassede kanoer, som derefter landes og sælges tilbage til lokalsamfundene med fortjeneste for øje.

| (30) | Alle industritrawlere har siden den 1. marts 2018 skullet medbringe en observatør om bord i henhold til afdeling 100 i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625) og artikel 35 i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010, men denne foranstaltning har ikke vist sig at være tilstrækkelig til at standse de ulovlige omladninger. Disse IUU-fiskeriaktiviteter er behørigt dokumenteret af de feltmissioner, der er omhandlet i betragtning 21, en undersøgelse foretaget af De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) (11) og oplysninger fra åbne kilder. Dette spørgsmål blev også drøftet med de relevante myndigheder i Ghana på møderne i den arbejdsgruppe, der er nævnt i betragtning 19. |
| --- | --- |

(30)

Alle industritrawlere har siden den 1. marts 2018 skullet medbringe en observatør om bord i henhold til afdeling 100 i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625) og artikel 35 i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010, men denne foranstaltning har ikke vist sig at være tilstrækkelig til at standse de ulovlige omladninger. Disse IUU-fiskeriaktiviteter er behørigt dokumenteret af de feltmissioner, der er omhandlet i betragtning 21, en undersøgelse foretaget af De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) (11) og oplysninger fra åbne kilder. Dette spørgsmål blev også drøftet med de relevante myndigheder i Ghana på møderne i den arbejdsgruppe, der er nævnt i betragtning 19.

| (31) | Ghanas manglende effektive bekæmpelse af IUU-fiskeri, navnlig ulovlige omladninger, er i strid med landets kyststatsforpligtelser i henhold til UNCLOS, navnlig med hensyn til bæredygtig bevarelse og forvaltning af de levende ressourcer, jf. artikel 61, stk. 2 og 3, samt de forpligtelser, Ghana påtog sig ved tiltrædelsen af UNFSA i 2017. |
| --- | --- |

(31)

Ghanas manglende effektive bekæmpelse af IUU-fiskeri, navnlig ulovlige omladninger, er i strid med landets kyststatsforpligtelser i henhold til UNCLOS, navnlig med hensyn til bæredygtig bevarelse og forvaltning af de levende ressourcer, jf. artikel 61, stk. 2 og 3, samt de forpligtelser, Ghana påtog sig ved tiltrædelsen af UNFSA i 2017.

| (32) | Endvidere har Ghana tilsyneladende heller ikke taget hensyn til anbefalingerne i punkt 24 i IPOA-IUU, hvori flagstater rådes til at foretage omfattende og effektiv kontrol og overvågning af selve fiskeriet, fra landingen af fangsten til varernes endelige destination, herunder ved at anvende fartøjssporingssystemer (FOS) om bord på fiskerfartøjer i overensstemmelse med de relevante nationale, regionale og internationale standarder. Den 21. oktober 2020 besøgte EU-delegationen FCWC's regionale overvågnings- og kontrolcenter (RMCSC) i centrets lokaler i Tema. Ghanas fiskeriovervågningscenter (FMC), der ligger i samme lokaler, var inaktivt. Dette kunne tyde på, at Ghana ikke er i stand til at udøve tilstrækkelig kontrol med sine fartøjer. I april 2017 pegede en mission fra Verdensbanken også på, at Ghanas myndigheder generelt var tilbageholdende med at gøre brug af de omfattende oplysninger, der genereres af et FOS (12). Desuden er den nationale fiskerikontrolplan forældet, da den kun dækker årene 2015 og 2016. Dette tyder på, at Ghana ikke opfyldte betingelserne i artikel 94 i UNCLOS, hvori det fastslås, at det er flagstatens pligt at udøve kontrol over ethvert skib, der fører dets flag. |
| --- | --- |

(32)

Endvidere har Ghana tilsyneladende heller ikke taget hensyn til anbefalingerne i punkt 24 i IPOA-IUU, hvori flagstater rådes til at foretage omfattende og effektiv kontrol og overvågning af selve fiskeriet, fra landingen af fangsten til varernes endelige destination, herunder ved at anvende fartøjssporingssystemer (FOS) om bord på fiskerfartøjer i overensstemmelse med de relevante nationale, regionale og internationale standarder. Den 21. oktober 2020 besøgte EU-delegationen FCWC's regionale overvågnings- og kontrolcenter (RMCSC) i centrets lokaler i Tema. Ghanas fiskeriovervågningscenter (FMC), der ligger i samme lokaler, var inaktivt. Dette kunne tyde på, at Ghana ikke er i stand til at udøve tilstrækkelig kontrol med sine fartøjer. I april 2017 pegede en mission fra Verdensbanken også på, at Ghanas myndigheder generelt var tilbageholdende med at gøre brug af de omfattende oplysninger, der genereres af et FOS (12). Desuden er den nationale fiskerikontrolplan forældet, da den kun dækker årene 2015 og 2016. Dette tyder på, at Ghana ikke opfyldte betingelserne i artikel 94 i UNCLOS, hvori det fastslås, at det er flagstatens pligt at udøve kontrol over ethvert skib, der fører dets flag.

| (33) | I lyset af ovennævnte oplysninger konkluderede Kommissionen, at Ghana ikke opfyldte sine forpligtelser som flagstat til at forhindre sin flåde i at udøve IUU-fiskeri. Dette strider mod artikel 94, stk. 1 og 2, i UNCLOS, hvori det fastsættes, at enhver stat effektivt skal udøve sin jurisdiktion og kontrol over skibe, der fører dens flag. |
| --- | --- |

(33)

I lyset af ovennævnte oplysninger konkluderede Kommissionen, at Ghana ikke opfyldte sine forpligtelser som flagstat til at forhindre sin flåde i at udøve IUU-fiskeri. Dette strider mod artikel 94, stk. 1 og 2, i UNCLOS, hvori det fastsættes, at enhver stat effektivt skal udøve sin jurisdiktion og kontrol over skibe, der fører dens flag.

| (34) | I henhold til artikel 91 i UNCLOS skal der desuden være en reel forbindelse mellem flagstaten og fartøjet. I henhold til afdeling 47 i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625) skal et lokalt industrielt eller halvindustrielt fartøj ejes eller kontrolleres af en statsborger i Ghana eller af regeringen eller ejes eller kontrolleres af en virksomhed eller et partnerskab, der er registreret ved lov i Ghana, og hvis hovedvirksomhed er beliggende i Ghana, og hvis egentlige ejer er den ghanesiske regering, en statsborger, et offentligt selskab oprettet ved lov i Ghana eller en kombination heraf (13). Det fremgår også af afdeling 47 i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625), at fartøjet skal være registreret i Ghana. I forbindelse med trawlindustrien er der imidlertid ifølge offentligt tilgængelige oplysninger og udveksling med Ghanas myndigheder tegn på, at den nødvendige reelle forbindelse muligvis ikke eksisterer, og at den relevante nationale lovgivning muligvis ikke overholdes. |
| --- | --- |

(34)

I henhold til artikel 91 i UNCLOS skal der desuden være en reel forbindelse mellem flagstaten og fartøjet. I henhold til afdeling 47 i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625) skal et lokalt industrielt eller halvindustrielt fartøj ejes eller kontrolleres af en statsborger i Ghana eller af regeringen eller ejes eller kontrolleres af en virksomhed eller et partnerskab, der er registreret ved lov i Ghana, og hvis hovedvirksomhed er beliggende i Ghana, og hvis egentlige ejer er den ghanesiske regering, en statsborger, et offentligt selskab oprettet ved lov i Ghana eller en kombination heraf (13). Det fremgår også af afdeling 47 i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625), at fartøjet skal være registreret i Ghana. I forbindelse med trawlindustrien er der imidlertid ifølge offentligt tilgængelige oplysninger og udveksling med Ghanas myndigheder tegn på, at den nødvendige reelle forbindelse muligvis ikke eksisterer, og at den relevante nationale lovgivning muligvis ikke overholdes.

| (35) | I henhold til IUU-forordningens artikel 31, stk. 4, litra b), har Kommissionen undersøgt, hvilke foranstaltninger Ghana har truffet for at hindre, at fiskevarer, der stammer fra IUU-fiskeri, får adgang til landets marked og de efterfølgende handelsstrømme. |
| --- | --- |

(35)

I henhold til IUU-forordningens artikel 31, stk. 4, litra b), har Kommissionen undersøgt, hvilke foranstaltninger Ghana har truffet for at hindre, at fiskevarer, der stammer fra IUU-fiskeri, får adgang til landets marked og de efterfølgende handelsstrømme.

| (36) | I betragtning af de oplysninger, der er nævnt i betragtning 27-32, mener Kommissionen ikke, at Ghana kan sikre, at fiskevarer, der indføres på landets marked, ikke stammer fra IUU-fiskeri. Under besøgene på stedet i oktober 2020, der er omhandlet i betragtning 21, blev der f.eks. konstateret losning af en stor kano uden nogen form for fiskeredskaber eller net i Elmina havn. Blokke af frossen fisk på ca. 60 × 40 cm blev læsset fra lagerrummene i skroget, og fiskehandlerne solgte dem umiddelbart foran kanoen. Kanoerne havde hverken generator eller køleskab til at danne disse blokke, som blot var dækket af tæpper. Endvidere viste analysen af de to blokke af frosne fisk, der blev købt på fiskelandingsstedet i Elmina ved disse lejligheder, at 60 % af de 705 individer i blokkene stammede fra arter af kommerciel betydning, såsom små pelagiske arter, herunder den stærkt nedfiskede Sardinella aurita og andre pelagiske kystarter. Alle disse individer var under den tilladte mindstelandingsstørrelse som fastsat i artikel 14 i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010 og tabel 1 i tillægget til disse. Mængderne af små pelagiske ungfisk i fangsterne var tegn på anvendelse af maskestørrelser/fiskeredskaber, som er forbudt i henhold til national lovgivning. Disse bemærkninger svarer til bemærkningerne i andre oplysninger fra åbne kilder og i FAO-undersøgelsen, der er omhandlet i betragtning 30, samt oplysninger fra Ghanas myndigheder. |
| --- | --- |

(36)

I betragtning af de oplysninger, der er nævnt i betragtning 27-32, mener Kommissionen ikke, at Ghana kan sikre, at fiskevarer, der indføres på landets marked, ikke stammer fra IUU-fiskeri. Under besøgene på stedet i oktober 2020, der er omhandlet i betragtning 21, blev der f.eks. konstateret losning af en stor kano uden nogen form for fiskeredskaber eller net i Elmina havn. Blokke af frossen fisk på ca. 60 × 40 cm blev læsset fra lagerrummene i skroget, og fiskehandlerne solgte dem umiddelbart foran kanoen. Kanoerne havde hverken generator eller køleskab til at danne disse blokke, som blot var dækket af tæpper. Endvidere viste analysen af de to blokke af frosne fisk, der blev købt på fiskelandingsstedet i Elmina ved disse lejligheder, at 60 % af de 705 individer i blokkene stammede fra arter af kommerciel betydning, såsom små pelagiske arter, herunder den stærkt nedfiskede Sardinella aurita og andre pelagiske kystarter. Alle disse individer var under den tilladte mindstelandingsstørrelse som fastsat i artikel 14 i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010 og tabel 1 i tillægget til disse. Mængderne af små pelagiske ungfisk i fangsterne var tegn på anvendelse af maskestørrelser/fiskeredskaber, som er forbudt i henhold til national lovgivning. Disse bemærkninger svarer til bemærkningerne i andre oplysninger fra åbne kilder og i FAO-undersøgelsen, der er omhandlet i betragtning 30, samt oplysninger fra Ghanas myndigheder.

| (37) | Som nævnt i betragtning 9 er Ghana endvidere berettiget til at validere fangstattester, der ledsager fiskevarer fanget af fartøjer, som fører ghanesisk flag, til EU-markedet. EU-Fiskerikontrolagenturet (EFCA) foretog en analyse af stikprøver af fangstattester og forarbejdningserklæringer valideret af Ghana i 2019. EFCA konkluderede, at de ghanesiske kompetente myndigheders validering af fangstattester gav anledning til alvorlig tvivl om de gældende interne procedurer på grund af manglende eller inkonsistente oplysninger, der var blevet valideret i fangstattesterne. |
| --- | --- |

(37)

Som nævnt i betragtning 9 er Ghana endvidere berettiget til at validere fangstattester, der ledsager fiskevarer fanget af fartøjer, som fører ghanesisk flag, til EU-markedet. EU-Fiskerikontrolagenturet (EFCA) foretog en analyse af stikprøver af fangstattester og forarbejdningserklæringer valideret af Ghana i 2019. EFCA konkluderede, at de ghanesiske kompetente myndigheders validering af fangstattester gav anledning til alvorlig tvivl om de gældende interne procedurer på grund af manglende eller inkonsistente oplysninger, der var blevet valideret i fangstattesterne.

| (38) | EFCA identificerede adskillige mangler i de analyserede fangstattester, f.eks. tilfælde med fangstdatoer, der er angivet som værende indtruffet efter fiskerilicensens udløbsdato, manglende henvisning til nationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger i landingscertifikatet, selv om fiskerfartøjerne havde fisket inden for en eller flere eksklusive økonomiske zoner (EEZ'er), tilfælde, hvor der i det ledsagende bilag »Tillæg til indenlandsk forarbejdede fiskevarer« er angivet et andet endeligt bestemmelsesland end det, som sendingen blev sendt til, uoverensstemmelser i udfyldelsen af skabelonerne til fangstattesten, inkonsekvente og modstridende data i fartøjernes landingscertifikater for fiskefartøjers aktiviteter, herunder data om formodede fiskeriaktiviteter i tredjelandes EEZ'er uden henvisning til fiskerilicenser udstedt af tredjelande. Disse resultater førte til den konklusion, at verifikationer forud for valideringen af fangstattester ikke kan sikre, at eksporterede fiskevarer ikke stammer fra IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(38)

EFCA identificerede adskillige mangler i de analyserede fangstattester, f.eks. tilfælde med fangstdatoer, der er angivet som værende indtruffet efter fiskerilicensens udløbsdato, manglende henvisning til nationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger i landingscertifikatet, selv om fiskerfartøjerne havde fisket inden for en eller flere eksklusive økonomiske zoner (EEZ'er), tilfælde, hvor der i det ledsagende bilag »Tillæg til indenlandsk forarbejdede fiskevarer« er angivet et andet endeligt bestemmelsesland end det, som sendingen blev sendt til, uoverensstemmelser i udfyldelsen af skabelonerne til fangstattesten, inkonsekvente og modstridende data i fartøjernes landingscertifikater for fiskefartøjers aktiviteter, herunder data om formodede fiskeriaktiviteter i tredjelandes EEZ'er uden henvisning til fiskerilicenser udstedt af tredjelande. Disse resultater førte til den konklusion, at verifikationer forud for valideringen af fangstattester ikke kan sikre, at eksporterede fiskevarer ikke stammer fra IUU-fiskeri.

| (39) | Kommissionen konkluderede, at oplysningerne om oprindelsen og sporbarheden af fiskevarer fanget af fartøjer, der fører ghanesisk flag, ikke var nøjagtige og pålidelige. Ghana har ikke håndhævet de regler, der skal sikre sporbarheden af fiskevarer i hele markedskæden i overensstemmelse med punkt 71 og 72 i IPOA-IUU. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen konkluderede, at oplysningerne om oprindelsen og sporbarheden af fiskevarer fanget af fartøjer, der fører ghanesisk flag, ikke var nøjagtige og pålidelige. Ghana har ikke håndhævet de regler, der skal sikre sporbarheden af fiskevarer i hele markedskæden i overensstemmelse med punkt 71 og 72 i IPOA-IUU.

| (40) | På baggrund af de overvejelser, der er gjort rede for i denne del af afgørelsen, og alle de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt alle udtalelser fra de ghanesiske myndigheder, kan det med henvisning til IUU-forordningens artikel 31, stk. 3, samt samme forordnings artikel 31, stk. 4, litra a) og b), konstateres, at Ghana ikke opfylder sine folkeretlige forpligtelser som flag-, kyst- og afsætningsstat, når det drejer sig om IUU-fartøjer og IUU-fiskeri, der udøves eller understøttes af ghanesiske fiskerfartøjer eller af ghanesiske statsborgere, og når det drejer sig om at hindre, at fiskevarer fra IUU-fiskeri får adgang til landets marked. |
| --- | --- |

(40)

På baggrund af de overvejelser, der er gjort rede for i denne del af afgørelsen, og alle de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt alle udtalelser fra de ghanesiske myndigheder, kan det med henvisning til IUU-forordningens artikel 31, stk. 3, samt samme forordnings artikel 31, stk. 4, litra a) og b), konstateres, at Ghana ikke opfylder sine folkeretlige forpligtelser som flag-, kyst- og afsætningsstat, når det drejer sig om IUU-fartøjer og IUU-fiskeri, der udøves eller understøttes af ghanesiske fiskerfartøjer eller af ghanesiske statsborgere, og når det drejer sig om at hindre, at fiskevarer fra IUU-fiskeri får adgang til landets marked.

3.2.   Manglende samarbejde og håndhævelse (IUU-forordningens artikel 31, stk. 5)

| (41) | Kommissionen har analyseret sit samarbejde med Ghana i henhold til artikel 31, stk. 5, litra a), i IUU-forordningen med henblik på at undersøge, om landets myndigheder reelt har samarbejdet ved at besvare spørgsmål, give feedback eller undersøge spørgsmål vedrørende IUU-fiskeri og dermed forbundne aktiviteter. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen har analyseret sit samarbejde med Ghana i henhold til artikel 31, stk. 5, litra a), i IUU-forordningen med henblik på at undersøge, om landets myndigheder reelt har samarbejdet ved at besvare spørgsmål, give feedback eller undersøge spørgsmål vedrørende IUU-fiskeri og dermed forbundne aktiviteter.

| (42) | På de fire møder i den arbejdsgruppe, der er omhandlet i betragtning 19, har Ghanas myndigheder generelt været samarbejdsvillige med hensyn til at besvare og give feedback på anmodninger om oplysninger. Nogle af de fremlagte oplysninger var imidlertid ikke korrekte. F.eks. anførte Ghanas myndigheder i marts 2020 efter en anmodning fra Kommissionen i november 2019, at fartøjerne YU FENG 1 (IMO-nummer 8561933), YU FENG 3 (IMO 8561945) og YU FENG 4 (IMO 8561957) afventede registrering i Ghanas skibsregister. Ifølge databaser fra åbne kilder har disse fartøjer imidlertid været registreret i Ghana siden oktober 2019. Disse oplysninger blev efterfølgende bekræftet af Ghanas myndigheder i juni 2020 på grundlag af oplysninger indhentet fra disse databaser, som Kommissionen havde sendt. |
| --- | --- |

(42)

På de fire møder i den arbejdsgruppe, der er omhandlet i betragtning 19, har Ghanas myndigheder generelt været samarbejdsvillige med hensyn til at besvare og give feedback på anmodninger om oplysninger. Nogle af de fremlagte oplysninger var imidlertid ikke korrekte. F.eks. anførte Ghanas myndigheder i marts 2020 efter en anmodning fra Kommissionen i november 2019, at fartøjerne YU FENG 1 (IMO-nummer 8561933), YU FENG 3 (IMO 8561945) og YU FENG 4 (IMO 8561957) afventede registrering i Ghanas skibsregister. Ifølge databaser fra åbne kilder har disse fartøjer imidlertid været registreret i Ghana siden oktober 2019. Disse oplysninger blev efterfølgende bekræftet af Ghanas myndigheder i juni 2020 på grundlag af oplysninger indhentet fra disse databaser, som Kommissionen havde sendt.

| (43) | Desuden blev Kommissionen og Ghana på arbejdsgruppens tredje møde i 2018 enige om at afholde kvartalsvise videokonferencer for at sikre en løbende og dynamisk udveksling om spørgsmål af fælles interesse. I forlængelse af videokonferencen i januar 2019 forsøgte Kommissionen at organisere opfølgende drøftelser i de efterfølgende måneder. Sådanne drøftelser viste sig imidlertid at være umulige at afholde indtil det fjerde møde i arbejdsgruppen i november 2019, da Ghanas myndigheder gentagne gange ikke var til rådighed. |
| --- | --- |

(43)

Desuden blev Kommissionen og Ghana på arbejdsgruppens tredje møde i 2018 enige om at afholde kvartalsvise videokonferencer for at sikre en løbende og dynamisk udveksling om spørgsmål af fælles interesse. I forlængelse af videokonferencen i januar 2019 forsøgte Kommissionen at organisere opfølgende drøftelser i de efterfølgende måneder. Sådanne drøftelser viste sig imidlertid at være umulige at afholde indtil det fjerde møde i arbejdsgruppen i november 2019, da Ghanas myndigheder gentagne gange ikke var til rådighed.

| (44) | Efter et mislykket forsøg på at afholde en videokonference i juni 2020 sendte Kommissionen skriftlige spørgsmål til Ghanas myndigheder. Selv om Ghana svarede, behandlede nogle af svarene ikke i tilstrækkelig grad de rejste spørgsmål, navnlig med hensyn til kontrol, afsløring af overtrædelser og håndhævelse af sanktioner i sager vedrørende ulovlige omladninger til havs i Ghanas farvande. Kommissionen sendte igen det udestående spørgsmål i august 2020, men myndighederne i Ghana har endnu ikke givet noget svar. |
| --- | --- |

(44)

Efter et mislykket forsøg på at afholde en videokonference i juni 2020 sendte Kommissionen skriftlige spørgsmål til Ghanas myndigheder. Selv om Ghana svarede, behandlede nogle af svarene ikke i tilstrækkelig grad de rejste spørgsmål, navnlig med hensyn til kontrol, afsløring af overtrædelser og håndhævelse af sanktioner i sager vedrørende ulovlige omladninger til havs i Ghanas farvande. Kommissionen sendte igen det udestående spørgsmål i august 2020, men myndighederne i Ghana har endnu ikke givet noget svar.

| (45) | Kommissionen har i henhold til IUU-forordningens artikel 31, stk. 5, litra b), undersøgt de eksisterende håndhævelsesforanstaltninger, der skal forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen har i henhold til IUU-forordningens artikel 31, stk. 5, litra b), undersøgt de eksisterende håndhævelsesforanstaltninger, der skal forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri.

| (46) | Det nuværende sanktionssystem er baseret på Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625), som ændret ved ændringen af fiskeriloven af 2014 (Fisheries (Amendment) Act, 2014) (lov 880), Ghanas fiskeriforskrifter af 2010 og ændringen af fiskeriforskrifterne af 2015 (Fisheries (Amendment) Regulations, 2015 (L.I. 2217)). Vedtagelsen af disse ændringer af retsakterne var afgørende for afslutningen af foranstaltningerne over for Ghana i oktober 2015. Ghana har imidlertid ikke behørigt gennemført og håndhævet disse instrumenter. |
| --- | --- |

(46)

Det nuværende sanktionssystem er baseret på Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625), som ændret ved ændringen af fiskeriloven af 2014 (Fisheries (Amendment) Act, 2014) (lov 880), Ghanas fiskeriforskrifter af 2010 og ændringen af fiskeriforskrifterne af 2015 (Fisheries (Amendment) Regulations, 2015 (L.I. 2217)). Vedtagelsen af disse ændringer af retsakterne var afgørende for afslutningen af foranstaltningerne over for Ghana i oktober 2015. Ghana har imidlertid ikke behørigt gennemført og håndhævet disse instrumenter.

| (47) | Ved Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625), som ændret ved ændringen af fiskeriloven af 2014 (lov 880) fastsættes i afdeling 88A en liste over handlinger, der betragtes som IUU-fiskeri, herunder fiskeri i et lukket område, anvendelse af forbudte fiskeredskaber eller fiskeredskaber, der ikke overholder bestemmelserne, omladning eller landing af undermålsfisk, og omladning med et andet fiskerfartøj, der har udøvet IUU-fiskeri. Desuden fastsættes det i afdeling 88A, at en person, der udøver IUU-fiskeri, ved summarisk domfældelse idømmes en bøde på mindst 1 000 000 USD og højst 2 000 000 USD for en første overtrædelse. Bøden forhøjes til 2 000 000 USD og højst 4 000 000 USD for en anden overtrædelse. Desuden suspenderes en licens eller tilladelse, der er udstedt for det pågældende fiskerfartøj, i seks måneder fra domsafsigelsen. Derudover fastsættes der i afdeling 88A en bøde på mindst 2 000 000 USD og højst 4 000 000 USD for en tredje overtrædelse samt annullering af en eventuel licens eller tilladelse samt øjeblikkelige skridt til at slette fiskerfartøjets navn fra Ghanas skibsregister. I henhold til afdeling 116 i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625) kan overtrædelser og administrative økonomiske sanktioner gøres til genstand for et udenretsligt bødeforlæg, hvis den pågældende skriftligt indrømmer at have begået overtrædelsen og udtrykker vilje til, at overtrædelsen skal behandles på denne måde. Overtræderen bør betale et beløb på mindst den minimumsstraf, der er fastsat for overtrædelsen, plus den rimelige markedsværdi af fisk, der er fanget ulovligt. Beløbet skal betales inden for 30 dage. I modsat fald henvises sagen til retten. |
| --- | --- |

(47)

Ved Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625), som ændret ved ændringen af fiskeriloven af 2014 (lov 880) fastsættes i afdeling 88A en liste over handlinger, der betragtes som IUU-fiskeri, herunder fiskeri i et lukket område, anvendelse af forbudte fiskeredskaber eller fiskeredskaber, der ikke overholder bestemmelserne, omladning eller landing af undermålsfisk, og omladning med et andet fiskerfartøj, der har udøvet IUU-fiskeri. Desuden fastsættes det i afdeling 88A, at en person, der udøver IUU-fiskeri, ved summarisk domfældelse idømmes en bøde på mindst 1 000 000 USD og højst 2 000 000 USD for en første overtrædelse. Bøden forhøjes til 2 000 000 USD og højst 4 000 000 USD for en anden overtrædelse. Desuden suspenderes en licens eller tilladelse, der er udstedt for det pågældende fiskerfartøj, i seks måneder fra domsafsigelsen. Derudover fastsættes der i afdeling 88A en bøde på mindst 2 000 000 USD og højst 4 000 000 USD for en tredje overtrædelse samt annullering af en eventuel licens eller tilladelse samt øjeblikkelige skridt til at slette fiskerfartøjets navn fra Ghanas skibsregister. I henhold til afdeling 116 i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625) kan overtrædelser og administrative økonomiske sanktioner gøres til genstand for et udenretsligt bødeforlæg, hvis den pågældende skriftligt indrømmer at have begået overtrædelsen og udtrykker vilje til, at overtrædelsen skal behandles på denne måde. Overtræderen bør betale et beløb på mindst den minimumsstraf, der er fastsat for overtrædelsen, plus den rimelige markedsværdi af fisk, der er fanget ulovligt. Beløbet skal betales inden for 30 dage. I modsat fald henvises sagen til retten.

| (48) | De oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, og navnlig udvekslingerne med Ghanas myndigheder, viste, at de sanktioner, der er pålagt fartøjer, som udøver eller støtter IUU-fiskeri, ikke er effektive og afskrækkende i overensstemmelse med forpligtelserne i UNFSA og overholdelsesaftalen, som Ghana er bundet af. Ud af 19 sager om udenretslige forlig i 2018 og 2019 vedrørende overtrædelser omhandlende industritrawlere, der omlader eller lander undermålsfisk, omladning og ungfisk om bord, anvendelse af forbudte eller ikke-overensstemmende fiskeredskaber, blev mindstebøden på 1 000 000 USD kun pålagt i ét tilfælde. I de øvrige sager varierede de pålagte bøder fra 6 000 GHS — svarende til 950 EUR — til 700 000 GHS — svarende til 110 000 EUR. |
| --- | --- |

(48)

De oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, og navnlig udvekslingerne med Ghanas myndigheder, viste, at de sanktioner, der er pålagt fartøjer, som udøver eller støtter IUU-fiskeri, ikke er effektive og afskrækkende i overensstemmelse med forpligtelserne i UNFSA og overholdelsesaftalen, som Ghana er bundet af. Ud af 19 sager om udenretslige forlig i 2018 og 2019 vedrørende overtrædelser omhandlende industritrawlere, der omlader eller lander undermålsfisk, omladning og ungfisk om bord, anvendelse af forbudte eller ikke-overensstemmende fiskeredskaber, blev mindstebøden på 1 000 000 USD kun pålagt i ét tilfælde. I de øvrige sager varierede de pålagte bøder fra 6 000 GHS — svarende til 950 EUR — til 700 000 GHS — svarende til 110 000 EUR.

| (49) | En industritrawler blev pågrebet i juni 2018 for fiskeri i den eksklusive kystzone i strid med afdeling 81, stk. 3, i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625). Ifølge afdeling 81 fastsættes en bøde for denne overtrædelse på mindst 10 000 USD og højst 100 000 USD, når den begås af et lokalt industrifiskerfartøj. Ifølge oplysningerne fra Ghanas myndigheder i de seneste udvekslinger blev bøden på 48 000 GHS (10 140 USD eller 8 633 EUR på daværende tidspunkt) pålagt gennem administrative procedurer i august 2018. I henhold til afdeling 116 i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625) skal administrative økonomiske sanktioner betales inden for 30 dage. I modsat fald henvises sagen til retten. Bøden er ikke blevet betalt. I november 2019 blev samme industritrawler tilbageholdt igen for dumpning af fisk, anvendelse af undermålsmasker, ungfisk om bord, omladning til havs og urapporteret fangst. Sagen er blevet henlagt til en domstol. |
| --- | --- |

(49)

En industritrawler blev pågrebet i juni 2018 for fiskeri i den eksklusive kystzone i strid med afdeling 81, stk. 3, i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625). Ifølge afdeling 81 fastsættes en bøde for denne overtrædelse på mindst 10 000 USD og højst 100 000 USD, når den begås af et lokalt industrifiskerfartøj. Ifølge oplysningerne fra Ghanas myndigheder i de seneste udvekslinger blev bøden på 48 000 GHS (10 140 USD eller 8 633 EUR på daværende tidspunkt) pålagt gennem administrative procedurer i august 2018. I henhold til afdeling 116 i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625) skal administrative økonomiske sanktioner betales inden for 30 dage. I modsat fald henvises sagen til retten. Bøden er ikke blevet betalt. I november 2019 blev samme industritrawler tilbageholdt igen for dumpning af fisk, anvendelse af undermålsmasker, ungfisk om bord, omladning til havs og urapporteret fangst. Sagen er blevet henlagt til en domstol.

| (50) | I et andet tilfælde blev en industritrawler pågrebet i juni 2019 for fiskeri af ungfisk, urapporteret fangst om bord og fiskeri med undermålsmasker. Rederen valgte et udenretsligt forlig. Der blev pålagt en sanktion på 1 000 000 USD i overensstemmelse med bestemmelserne i afdeling 88A i ændringen af fiskerilov af 2014 (lov 880). Rederen betalte imidlertid ikke inden for den måned, der er fastsat i loven, og sagen blev indbragt for retten. I december 2019 blev der behandlet endnu en udenretslig forligssag vedrørende samme industritrawler for dumpning af fisk og ulovlig omladning, som fartøjet blev pågrebet for i oktober 2018. Der blev pålagt en bøde på 680 000 GHS (svarende til 110 510 EUR). I maj 2020 blev fartøjet pågrebet igen på grund af besiddelse af net med for små maskestørrelser og fangst af ungfisk. |
| --- | --- |

(50)

I et andet tilfælde blev en industritrawler pågrebet i juni 2019 for fiskeri af ungfisk, urapporteret fangst om bord og fiskeri med undermålsmasker. Rederen valgte et udenretsligt forlig. Der blev pålagt en sanktion på 1 000 000 USD i overensstemmelse med bestemmelserne i afdeling 88A i ændringen af fiskerilov af 2014 (lov 880). Rederen betalte imidlertid ikke inden for den måned, der er fastsat i loven, og sagen blev indbragt for retten. I december 2019 blev der behandlet endnu en udenretslig forligssag vedrørende samme industritrawler for dumpning af fisk og ulovlig omladning, som fartøjet blev pågrebet for i oktober 2018. Der blev pålagt en bøde på 680 000 GHS (svarende til 110 510 EUR). I maj 2020 blev fartøjet pågrebet igen på grund af besiddelse af net med for små maskestørrelser og fangst af ungfisk.

| (51) | Seks industritrawlere blev pågrebet og straffet med en bøde på 6 000 GHS (svarende til 1 080 EUR på daværende tidspunkt) i 2017 og 2018 gennem administrative procedurer for dumpning af fisk til havs — i ét tilfælde 22,3 tons, anvendelse af net med for små maskestørrelser og dumpning af ungfisk til havs. Denne bøde er maksimum for dumpning af fisk i artikel 32, stk. 1, i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010. 1968)). Størrelsen af en sådan bøde er grundlæggende utilstrækkelig og står tydeligvis ikke i forhold til alvoren af de pågældende overtrædelser, overtrædelsernes potentielle konsekvenser for ressourcen og de eventuelle fordele, som overtrædere kan opnå ved sådanne ulovlige aktiviteter. En af disse trawlere blev pålagt en bøde på GHS 6 000 for dumpning af 22 tons fisk i april 2017 i strid med artikel 32, stk. 1. Den bøde, der blev pålagt via administrative procedurer, blev fastsat i juli 2018, mere end et år efter pågribelsen i april 2017. Den samme trawler var allerede blevet pågrebet og idømt bøder i april 2015 for at have fanget undermålsfisk. Sagen fra 2015 blev afgjort og betalt i et udenretsligt forlig på 200 000 GHS (44 500 EUR på daværende tidspunkt). På trods af dette blev det samme industrifartøj i september 2020 pågrebet igen for en påstået lignende overtrædelse, dvs. ungfisk om bord, hvilket er i strid med afdeling 89, stk. 1, litra c), i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625), der fastsætter, at ungfisk ikke bevidst må fanges under fiskeri, og artikel 14 i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010, der fastsætter, at en person ikke på noget landingssted i landet må fange eller lande fisk af en størrelse, der er mindre end den foreskrevne længde, jf. tabel 1 i tillægget til Ghanas fiskeriforskrifter af 2010. |
| --- | --- |

(51)

Seks industritrawlere blev pågrebet og straffet med en bøde på 6 000 GHS (svarende til 1 080 EUR på daværende tidspunkt) i 2017 og 2018 gennem administrative procedurer for dumpning af fisk til havs — i ét tilfælde 22,3 tons, anvendelse af net med for små maskestørrelser og dumpning af ungfisk til havs. Denne bøde er maksimum for dumpning af fisk i artikel 32, stk. 1, i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010. 1968)). Størrelsen af en sådan bøde er grundlæggende utilstrækkelig og står tydeligvis ikke i forhold til alvoren af de pågældende overtrædelser, overtrædelsernes potentielle konsekvenser for ressourcen og de eventuelle fordele, som overtrædere kan opnå ved sådanne ulovlige aktiviteter. En af disse trawlere blev pålagt en bøde på GHS 6 000 for dumpning af 22 tons fisk i april 2017 i strid med artikel 32, stk. 1. Den bøde, der blev pålagt via administrative procedurer, blev fastsat i juli 2018, mere end et år efter pågribelsen i april 2017. Den samme trawler var allerede blevet pågrebet og idømt bøder i april 2015 for at have fanget undermålsfisk. Sagen fra 2015 blev afgjort og betalt i et udenretsligt forlig på 200 000 GHS (44 500 EUR på daværende tidspunkt). På trods af dette blev det samme industrifartøj i september 2020 pågrebet igen for en påstået lignende overtrædelse, dvs. ungfisk om bord, hvilket er i strid med afdeling 89, stk. 1, litra c), i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625), der fastsætter, at ungfisk ikke bevidst må fanges under fiskeri, og artikel 14 i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010, der fastsætter, at en person ikke på noget landingssted i landet må fange eller lande fisk af en størrelse, der er mindre end den foreskrevne længde, jf. tabel 1 i tillægget til Ghanas fiskeriforskrifter af 2010.

| (52) | En anden trawler blev i november 2019 idømt bøder for to overtrædelser i forbindelse med dumpning af fisk i strid med artikel 32, stk. 1, litra a), i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010. 1968)). Fartøjet blev idømt bøder på 6 000 GHS og 24 000 GHS svarende til henholdsvis 940 EUR og 3 750 EUR, som ifølge de seneste oplysninger fra Ghanas myndigheder ikke blev betalt. Desuden blev samme trawler den 28. oktober 2019 pågrebet for dumpning af fisk, net med for små maskestørrelser, ungfisk og urapporteret fangst. Sagen blev sendt til retten den 11. november 2019. Rederen af denne trawler blev allerede pålagt en bøde igen i november 2019 for en anden overtrædelse (dumpning af fisk i strid med artikel 32, stk. 1, litra a), i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010 begået af en anden af rederens trawlere, på 36 000 GHS (5 850 EUR på daværende tidspunkt), som ifølge de oplysninger, som Ghanas myndigheder har fremlagt, heller ikke blev betalt. |
| --- | --- |

(52)

En anden trawler blev i november 2019 idømt bøder for to overtrædelser i forbindelse med dumpning af fisk i strid med artikel 32, stk. 1, litra a), i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010. 1968)). Fartøjet blev idømt bøder på 6 000 GHS og 24 000 GHS svarende til henholdsvis 940 EUR og 3 750 EUR, som ifølge de seneste oplysninger fra Ghanas myndigheder ikke blev betalt. Desuden blev samme trawler den 28. oktober 2019 pågrebet for dumpning af fisk, net med for små maskestørrelser, ungfisk og urapporteret fangst. Sagen blev sendt til retten den 11. november 2019. Rederen af denne trawler blev allerede pålagt en bøde igen i november 2019 for en anden overtrædelse (dumpning af fisk i strid med artikel 32, stk. 1, litra a), i Ghanas fiskeriforskrifter af 2010 begået af en anden af rederens trawlere, på 36 000 GHS (5 850 EUR på daværende tidspunkt), som ifølge de oplysninger, som Ghanas myndigheder har fremlagt, heller ikke blev betalt.

| (53) | I henhold til afdeling 76, stk. 1, i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625) skal Ghanas fiskerikommission, der har til opgave at give anbefalinger til ministeren vedrørende udstedelse af licenser, ikke anbefale udstedelse eller fornyelse af en fiskerilicens for et lokalt industrifartøj, medmindre den finder det godtgjort, at der ikke er sket manglende opfyldelse af en dom eller anden afgørelse vedrørende en overtrædelse af loven. Desuden hedder det i afdeling 24M i ændringen af fiskeriforskrifterne af 2015 (2015 Fisheries (Amendment) Regulations, L.I. 2217), at fiskerikommissionen ikke må udstede tilladelser til fiskeri, hvis den har grund til at tro, at fiskerfartøjet har udøvet IUU-fiskeri, eller det er fastslået, at fartøjet har været involveret i IUU-fiskeri i strid med en international bevarelses- og forvaltningsforanstaltning, og før alle udestående sanktioner, der er pålagt i henhold til ghanesisk lovgivning, er blevet overholdt. Ifølge oplysningerne fra Ghanas myndigheder var over 18 % af de bøder, der blev pålagt trawlere i forbindelse med udenretslige forlig for årene 2018 og 2019, ikke betalt ved udgangen af december 2019. Der blev ikke desto mindre fortsat udstedt fiskeritilladelser til disse fartøjer. Dette er ikke i overensstemmelse med Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625). I april 2017 identificerede Verdensbanken desuden problemer som f.eks. en stor kløft mellem det store antal overtrædelser, der blev afsløret, og det lave antal retsforfølgelser, som blev indledt af de kompetente myndigheder. Missionen konstaterede også inkonsekvente bødebeløb for lignende overtrædelser, bødefritagelser uden klar begrundelse, forlængelse af tilladelser for overtrædere, ufuldstændige indberetninger og opfølgninger af overtrædelser samt en høj andel af ikkeinddrevne bøder (14). |
| --- | --- |

(53)

I henhold til afdeling 76, stk. 1, i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625) skal Ghanas fiskerikommission, der har til opgave at give anbefalinger til ministeren vedrørende udstedelse af licenser, ikke anbefale udstedelse eller fornyelse af en fiskerilicens for et lokalt industrifartøj, medmindre den finder det godtgjort, at der ikke er sket manglende opfyldelse af en dom eller anden afgørelse vedrørende en overtrædelse af loven. Desuden hedder det i afdeling 24M i ændringen af fiskeriforskrifterne af 2015 (2015 Fisheries (Amendment) Regulations, L.I. 2217), at fiskerikommissionen ikke må udstede tilladelser til fiskeri, hvis den har grund til at tro, at fiskerfartøjet har udøvet IUU-fiskeri, eller det er fastslået, at fartøjet har været involveret i IUU-fiskeri i strid med en international bevarelses- og forvaltningsforanstaltning, og før alle udestående sanktioner, der er pålagt i henhold til ghanesisk lovgivning, er blevet overholdt. Ifølge oplysningerne fra Ghanas myndigheder var over 18 % af de bøder, der blev pålagt trawlere i forbindelse med udenretslige forlig for årene 2018 og 2019, ikke betalt ved udgangen af december 2019. Der blev ikke desto mindre fortsat udstedt fiskeritilladelser til disse fartøjer. Dette er ikke i overensstemmelse med Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625). I april 2017 identificerede Verdensbanken desuden problemer som f.eks. en stor kløft mellem det store antal overtrædelser, der blev afsløret, og det lave antal retsforfølgelser, som blev indledt af de kompetente myndigheder. Missionen konstaterede også inkonsekvente bødebeløb for lignende overtrædelser, bødefritagelser uden klar begrundelse, forlængelse af tilladelser for overtrædere, ufuldstændige indberetninger og opfølgninger af overtrædelser samt en høj andel af ikkeinddrevne bøder (14).

| (54) | Eksemplerne i betragtning 48-53 viser, at de sanktioner, som Ghanas myndigheder har pålagt, ikke står i et rimeligt forhold til fangsternes værdi, ikke fratager overtræderne de fordele, der er opnået ved de alvorlige overtrædelser, de har begået, og ikke er af en tilstrækkelig strenghed til effektivt at sikre overholdelse og til at modvirke yderligere overtrædelser. På grundlag af de oplysninger, der er indsamlet om de retlige rammer og de igangværende håndhævelsessager med henblik på at fastslå overtrædelser og pålægge sanktioner, konkluderer Kommissionen, at Ghana ikke har gennemført artikel 19, stk. 2, i UNFSA. Ifølge denne bestemmelse skal alle undersøgelser og retsforfølgningen gennemføres hurtigst muligt, og sanktionerne for overtrædelser skal være af en sådan strenghed, at de effektivt sikrer overholdelse, modvirker overtrædelser, uanset hvor de finder sted, og fratager overtrædere de fordele, de har opnået ved deres ulovlige aktiviteter. Størrelsen af de økonomiske sanktioner, der pålægges i praksis, sikrer ikke sanktionsordningens afskrækkende virkning i forbindelse med overtrædelser af IUU-fiskeri. Desuden fastsættes det i punkt 21 i IPOA-IUU, at staterne bør sikre, at sanktionerne for IUU-fiskeri udført af fartøjer og, i videst muligt omfang, af statsborgere henhørende under deres jurisdiktion, er tilstrækkeligt strenge til at fratage de skyldige de fordele, de har opnået ved sådant fiskeri. |
| --- | --- |

(54)

Eksemplerne i betragtning 48-53 viser, at de sanktioner, som Ghanas myndigheder har pålagt, ikke står i et rimeligt forhold til fangsternes værdi, ikke fratager overtræderne de fordele, der er opnået ved de alvorlige overtrædelser, de har begået, og ikke er af en tilstrækkelig strenghed til effektivt at sikre overholdelse og til at modvirke yderligere overtrædelser. På grundlag af de oplysninger, der er indsamlet om de retlige rammer og de igangværende håndhævelsessager med henblik på at fastslå overtrædelser og pålægge sanktioner, konkluderer Kommissionen, at Ghana ikke har gennemført artikel 19, stk. 2, i UNFSA. Ifølge denne bestemmelse skal alle undersøgelser og retsforfølgningen gennemføres hurtigst muligt, og sanktionerne for overtrædelser skal være af en sådan strenghed, at de effektivt sikrer overholdelse, modvirker overtrædelser, uanset hvor de finder sted, og fratager overtrædere de fordele, de har opnået ved deres ulovlige aktiviteter. Størrelsen af de økonomiske sanktioner, der pålægges i praksis, sikrer ikke sanktionsordningens afskrækkende virkning i forbindelse med overtrædelser af IUU-fiskeri. Desuden fastsættes det i punkt 21 i IPOA-IUU, at staterne bør sikre, at sanktionerne for IUU-fiskeri udført af fartøjer og, i videst muligt omfang, af statsborgere henhørende under deres jurisdiktion, er tilstrækkeligt strenge til at fratage de skyldige de fordele, de har opnået ved sådant fiskeri.

| (55) | I lyset af de overvejelser, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt alle udtalelser fra de ghanesiske myndigheder, kan det i henhold til IUU-forordningens artikel 31, stk. 3 og 5, fastslås, at Ghana ikke opfylder sine folkeretlige forpligtelser vedrørende samarbejde og håndhævelse. |
| --- | --- |

(55)

I lyset af de overvejelser, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt alle udtalelser fra de ghanesiske myndigheder, kan det i henhold til IUU-forordningens artikel 31, stk. 3 og 5, fastslås, at Ghana ikke opfylder sine folkeretlige forpligtelser vedrørende samarbejde og håndhævelse.

3.3.   Manglende gennemførelse af internationale regler (IUU-forordningens artikel 31, stk. 6)

| (56) | I overensstemmelse med artikel 31, stk. 6, litra a) og b), i IUU-forordningen, har Kommissionen undersøgt Ghanas ratifikation eller tiltrædelse af relevante internationale retsakter vedrørende fiskeri og landets status som kontraherende part i regionale fiskeriforvaltningsorganisationer eller dets tilsagn om at anvende de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som sådanne organisationer har vedtaget. |
| --- | --- |

(56)

I overensstemmelse med artikel 31, stk. 6, litra a) og b), i IUU-forordningen, har Kommissionen undersøgt Ghanas ratifikation eller tiltrædelse af relevante internationale retsakter vedrørende fiskeri og landets status som kontraherende part i regionale fiskeriforvaltningsorganisationer eller dets tilsagn om at anvende de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, som sådanne organisationer har vedtaget.

| (57) | Ghana er part i UNCLOS og tiltrådte UNFSA i 2017. Ghana ratificerede også PSMA i 2016. Ghana accepterede FAO's overholdelsesaftale i 2003. Ghana er desuden kontraherende part i ICCAT. Ghana er også medlem af FCWC, som er et subregionalt fiskerirådgivningsorgan. |
| --- | --- |

(57)

Ghana er part i UNCLOS og tiltrådte UNFSA i 2017. Ghana ratificerede også PSMA i 2016. Ghana accepterede FAO's overholdelsesaftale i 2003. Ghana er desuden kontraherende part i ICCAT. Ghana er også medlem af FCWC, som er et subregionalt fiskerirådgivningsorgan.

| (58) | Den gældende ghanesiske fiskerilov går tilbage til 2002. Den blev delvist ændret i 2014. På møderne i den arbejdsgruppe, der er omhandlet i betragtning 19, oplyste Ghanas myndigheder, at Ghana var i færd med at revidere fiskeriloven af 2002 for at afspejle de internationale forpligtelser, Ghana har indgået. Revisionsprocessen har imidlertid været præget af betydelige forsinkelser. På arbejdsgruppens andet møde i januar 2018 var den første vejledende tidsplan, som Ghana havde fastsat for forelæggelse for parlamentet, f.eks. september 2018. På arbejdsgruppens tredje møde i oktober 2018 oplyste Ghana, at den ajourførte tidsplan for forelæggelse af et tekstudkast for parlamentet var juni 2019. På videokonferencen i januar 2019 fremlagde Ghana en ny ajourført tidsplan for forelæggelse for parlamentet, der var berammet til august 2019. I januar 2020 meddelte Ghana, at den ajourførte vejledende tidsplan for forelæggelse for parlamentet var udgangen af andet kvartal af 2020. Ghana oplyste i juni 2020, at den ajourførte tidsplan for færdiggørelsen af det endelige udkast ville være udgangen af september 2020. Derfor er den nuværende fiskerilov ikke i overensstemmelse med de relevante internationale instrumenter, som Ghana er part i. |
| --- | --- |

(58)

Den gældende ghanesiske fiskerilov går tilbage til 2002. Den blev delvist ændret i 2014. På møderne i den arbejdsgruppe, der er omhandlet i betragtning 19, oplyste Ghanas myndigheder, at Ghana var i færd med at revidere fiskeriloven af 2002 for at afspejle de internationale forpligtelser, Ghana har indgået. Revisionsprocessen har imidlertid været præget af betydelige forsinkelser. På arbejdsgruppens andet møde i januar 2018 var den første vejledende tidsplan, som Ghana havde fastsat for forelæggelse for parlamentet, f.eks. september 2018. På arbejdsgruppens tredje møde i oktober 2018 oplyste Ghana, at den ajourførte tidsplan for forelæggelse af et tekstudkast for parlamentet var juni 2019. På videokonferencen i januar 2019 fremlagde Ghana en ny ajourført tidsplan for forelæggelse for parlamentet, der var berammet til august 2019. I januar 2020 meddelte Ghana, at den ajourførte vejledende tidsplan for forelæggelse for parlamentet var udgangen af andet kvartal af 2020. Ghana oplyste i juni 2020, at den ajourførte tidsplan for færdiggørelsen af det endelige udkast ville være udgangen af september 2020. Derfor er den nuværende fiskerilov ikke i overensstemmelse med de relevante internationale instrumenter, som Ghana er part i.

| (59) | I overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 31, stk. 6, litra c), har Kommissionen undersøgt, hvorvidt Ghana kan have været involveret i handlinger eller undladelser, der kan have gjort de gældende love, administrative bestemmelser eller internationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger mindre effektive. |
| --- | --- |

(59)

I overensstemmelse med IUU-forordningens artikel 31, stk. 6, litra c), har Kommissionen undersøgt, hvorvidt Ghana kan have været involveret i handlinger eller undladelser, der kan have gjort de gældende love, administrative bestemmelser eller internationale bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger mindre effektive.

| (60) | I henhold til afdeling 42, stk. 1, i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625) skal Ghanas fiskerikommission udarbejde en forvaltningsplan for fiskeriet, som bør baseres på de bedste tilgængelige videnskabelige oplysninger, sikre en optimal udnyttelse af fiskeressourcerne, undgå overudnyttelse og være i overensstemmelse med god forvaltningspraksis. I 2015 vedtog Ghanas myndigheder en national fiskeriforvaltningsplan for perioden 2015-2019. Vedtagelsen af et sådant instrument var afgørende for afslutningen af foranstaltningerne over for Ghana i oktober 2015. Ghana har imidlertid ikke behørigt gennemført den nationale fiskeriforvaltningsplan. |
| --- | --- |

(60)

I henhold til afdeling 42, stk. 1, i Ghanas fiskerilov af 2002 (lov 625) skal Ghanas fiskerikommission udarbejde en forvaltningsplan for fiskeriet, som bør baseres på de bedste tilgængelige videnskabelige oplysninger, sikre en optimal udnyttelse af fiskeressourcerne, undgå overudnyttelse og være i overensstemmelse med god forvaltningspraksis. I 2015 vedtog Ghanas myndigheder en national fiskeriforvaltningsplan for perioden 2015-2019. Vedtagelsen af et sådant instrument var afgørende for afslutningen af foranstaltningerne over for Ghana i oktober 2015. Ghana har imidlertid ikke behørigt gennemført den nationale fiskeriforvaltningsplan.

| (61) | For eksempel indeholdt den nationale fiskeriforvaltningsplan en årlig driftsplan, der angiver de foranstaltninger, som skal træffes hvert kalenderår. Ifølge oplysninger fra Ghanas myndigheder blev en sådan årlig driftsplan imidlertid kun udarbejdet for 2015. De årlige rapporter om fiskeressourcernes performance i forhold til indikatorerne i den nationale fiskeriforvaltningsplan blev heller ikke udarbejdet. Desuden er den nationale fiskeriforvaltningsplan udløbet, og der er endnu ikke vedtaget en ny på grundlag af den seneste udveksling med Ghanas myndigheder. |
| --- | --- |

(61)

For eksempel indeholdt den nationale fiskeriforvaltningsplan en årlig driftsplan, der angiver de foranstaltninger, som skal træffes hvert kalenderår. Ifølge oplysninger fra Ghanas myndigheder blev en sådan årlig driftsplan imidlertid kun udarbejdet for 2015. De årlige rapporter om fiskeressourcernes performance i forhold til indikatorerne i den nationale fiskeriforvaltningsplan blev heller ikke udarbejdet. Desuden er den nationale fiskeriforvaltningsplan udløbet, og der er endnu ikke vedtaget en ny på grundlag af den seneste udveksling med Ghanas myndigheder.

| (62) | Desuden fremgår det af den nationale fiskeriforvaltningsplan, at der blandt foranstaltningerne til reduktion af fiskeriindsatsen og fiskerikapaciteten i trawlsektoren, nærmere bestemt med henblik på at opnå en reduktion på 50 % i antallet af fiskedage i løbet af de næste tre år, skulle være forbudsperioder af to måneders varighed, og af op til fire måneders varighed i år tre. Disse forbudsperioder skulle finde sted i maj-juni eller november-december. På samme måde blev der i den nationale fiskeriforvaltningsplan fastsat en til to måneders lukning for alle fiskerier, og op til fire måneder inden 2019, med henblik på at beskytte marine levesteder og bevare biodiversiteten, med undtagelse af ikkeindustrielle kanoer. |
| --- | --- |

(62)

Desuden fremgår det af den nationale fiskeriforvaltningsplan, at der blandt foranstaltningerne til reduktion af fiskeriindsatsen og fiskerikapaciteten i trawlsektoren, nærmere bestemt med henblik på at opnå en reduktion på 50 % i antallet af fiskedage i løbet af de næste tre år, skulle være forbudsperioder af to måneders varighed, og af op til fire måneders varighed i år tre. Disse forbudsperioder skulle finde sted i maj-juni eller november-december. På samme måde blev der i den nationale fiskeriforvaltningsplan fastsat en til to måneders lukning for alle fiskerier, og op til fire måneder inden 2019, med henblik på at beskytte marine levesteder og bevare biodiversiteten, med undtagelse af ikkeindustrielle kanoer.

| (63) | I 2016 og 2017 fandt forbudsperioderne for industritrawlsektoren sted mellem den 1. november 2016 og den 30. november 2016 og mellem den 1. februar 2017 og den 31. marts 2017. I 2018 fandt forbudsperioderne for industritrawlsektoren sted mellem den 1. januar og den 28. februar. Sektoren for ikkeindustrielt fiskeri og tun overholdt også en forbudsperiode. I 2018 blev en anden forbudsperiode for industritrawlsektoren og den ikkeindustrielle sektor, der var planlagt til august — i den store opstigningsperiode som angivet i den nationale fiskeriforvaltningsplan — dog udskudt til 2019, en uge før den begyndte. De ghanesiske myndigheder forklarede, at denne beslutning blev truffet for at give mulighed for et større engagement med interessenterne med henblik på at skabe tilslutning. I modsætning til den nationale fiskeriforvaltningsplan var der i 2019 kun to måneders lukning for trawlsektoren mellem den 1. august og den 30. september, og den ikkeindustrielle sektor havde kun én måneds lukning mellem den 15. maj 2019 og den 15. juni 2019. |
| --- | --- |

(63)

I 2016 og 2017 fandt forbudsperioderne for industritrawlsektoren sted mellem den 1. november 2016 og den 30. november 2016 og mellem den 1. februar 2017 og den 31. marts 2017. I 2018 fandt forbudsperioderne for industritrawlsektoren sted mellem den 1. januar og den 28. februar. Sektoren for ikkeindustrielt fiskeri og tun overholdt også en forbudsperiode. I 2018 blev en anden forbudsperiode for industritrawlsektoren og den ikkeindustrielle sektor, der var planlagt til august — i den store opstigningsperiode som angivet i den nationale fiskeriforvaltningsplan — dog udskudt til 2019, en uge før den begyndte. De ghanesiske myndigheder forklarede, at denne beslutning blev truffet for at give mulighed for et større engagement med interessenterne med henblik på at skabe tilslutning. I modsætning til den nationale fiskeriforvaltningsplan var der i 2019 kun to måneders lukning for trawlsektoren mellem den 1. august og den 30. september, og den ikkeindustrielle sektor havde kun én måneds lukning mellem den 15. maj 2019 og den 15. juni 2019.

| (64) | I 2020 fandt der ingen forbudsperioder sted i Ghana, selv om det i budgetoversigten for 2020 blev understreget, at de videnskabelige oplysninger tydede på, at de marine fiskebestande i Ghana er faldende i den eksklusive økonomiske zone, til trods for at Ghanas myndigheder erklærede, at der var behov for at træffe drastiske foranstaltninger for at standse dette fænomen for at forhindre Ghana i at blive nettoimportør af fisk inden 2025, og på trods af myndighedernes erklæring om at have til hensigt at forlænge forbudsperioden på en måned til at omfatte hele flåden i to måneder samtidigt i 2020 og 2021 (15). Vurderingen af bestandenes kritiske situation, navnlig pelagiske arter, er i overensstemmelse med CECAF's vurdering, jf. betragtning 28. |
| --- | --- |

(64)

I 2020 fandt der ingen forbudsperioder sted i Ghana, selv om det i budgetoversigten for 2020 blev understreget, at de videnskabelige oplysninger tydede på, at de marine fiskebestande i Ghana er faldende i den eksklusive økonomiske zone, til trods for at Ghanas myndigheder erklærede, at der var behov for at træffe drastiske foranstaltninger for at standse dette fænomen for at forhindre Ghana i at blive nettoimportør af fisk inden 2025, og på trods af myndighedernes erklæring om at have til hensigt at forlænge forbudsperioden på en måned til at omfatte hele flåden i to måneder samtidigt i 2020 og 2021 (15). Vurderingen af bestandenes kritiske situation, navnlig pelagiske arter, er i overensstemmelse med CECAF's vurdering, jf. betragtning 28.

| (65) | Et andet eksempel på den manglende fuldstændige gennemførelse af den nationale fiskeriforvaltningsplan for 2015-2019 er, at det maksimale antal fiskerilicenser til industritrawlfartøjer i henhold til tillægget til denne plan ikke bør overstige 48 for at sikre en bæredygtig udnyttelse af de pågældende fiskeressourcer. De ghanesiske myndigheder udstedte dog 75 licenser for trawlsektoren på kvartalsbasis. Den manglende fuldstændige gennemførelse af den nationale fiskeriforvaltningsplan undergraver artikel 61, stk. 2, artikel 61, stk. 3, og artikel 62, stk. 1, i UNCLOS og artikel 6, stk. 4, i UNFSA. |
| --- | --- |

(65)

Et andet eksempel på den manglende fuldstændige gennemførelse af den nationale fiskeriforvaltningsplan for 2015-2019 er, at det maksimale antal fiskerilicenser til industritrawlfartøjer i henhold til tillægget til denne plan ikke bør overstige 48 for at sikre en bæredygtig udnyttelse af de pågældende fiskeressourcer. De ghanesiske myndigheder udstedte dog 75 licenser for trawlsektoren på kvartalsbasis. Den manglende fuldstændige gennemførelse af den nationale fiskeriforvaltningsplan undergraver artikel 61, stk. 2, artikel 61, stk. 3, og artikel 62, stk. 1, i UNCLOS og artikel 6, stk. 4, i UNFSA.

| (66) | I lyset af de overvejelser, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt alle udtalelser fra de ghanesiske myndigheder kan det i henhold til IUU-forordningens artikel 31, stk. 3 og 6, fastslås, at Ghana ikke opfylder sine folkeretlige forpligtelser med hensyn til internationale regler, bestemmelser samt bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(66)

I lyset af de overvejelser, som er forklaret i denne del af afgørelsen, og på grundlag af de faktiske oplysninger, som Kommissionen har indsamlet, samt alle udtalelser fra de ghanesiske myndigheder kan det i henhold til IUU-forordningens artikel 31, stk. 3 og 6, fastslås, at Ghana ikke opfylder sine folkeretlige forpligtelser med hensyn til internationale regler, bestemmelser samt bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger.

3.4.   Specifikke begrænsninger i udviklingslande (IUU-forordningens artikel 31, stk. 7)

| (67) | Ifølge De Forenede Nationers indeks over menneskelig udvikling (UNHDI) (16) ansås Ghana i 2019 for at være et land med et mellemhøjt niveau af menneskelig udvikling (nr. 142 ud af 189 lande). |
| --- | --- |

(67)

Ifølge De Forenede Nationers indeks over menneskelig udvikling (UNHDI) (16) ansås Ghana i 2019 for at være et land med et mellemhøjt niveau af menneskelig udvikling (nr. 142 ud af 189 lande).

| (68) | Selv om der kan være specifikke kapacitetsmæssige begrænsninger med hensyn til kontrol og overvågning, kan Ghanas specifikke begrænsninger som følge af landets udviklingsniveau ikke begrunde alle de mangler, der er beskrevet i afgørelsens foregående dele. I lyset af landets ovennævnte placering i UNHDI foreligger der ingen oplysninger, der kunne tyde på, at Ghanas manglende opfyldelse af sine folkeretlige forpligtelser skyldes et lavt udviklingsniveau. Der foreligger ingen konkrete beviser, som kan sammenkæde mangler i fiskerilovgivningen vedrørende overvågning og kontrol og sporbarhedssystemer med begrænset kapacitet og infrastruktur. Desuden kan disse begrænsninger ikke retfærdiggøre Ghanas manglende effektive håndhævelse af den nationale lovgivning om sanktioner for overtrædelser i forbindelse med IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(68)

Selv om der kan være specifikke kapacitetsmæssige begrænsninger med hensyn til kontrol og overvågning, kan Ghanas specifikke begrænsninger som følge af landets udviklingsniveau ikke begrunde alle de mangler, der er beskrevet i afgørelsens foregående dele. I lyset af landets ovennævnte placering i UNHDI foreligger der ingen oplysninger, der kunne tyde på, at Ghanas manglende opfyldelse af sine folkeretlige forpligtelser skyldes et lavt udviklingsniveau. Der foreligger ingen konkrete beviser, som kan sammenkæde mangler i fiskerilovgivningen vedrørende overvågning og kontrol og sporbarhedssystemer med begrænset kapacitet og infrastruktur. Desuden kan disse begrænsninger ikke retfærdiggøre Ghanas manglende effektive håndhævelse af den nationale lovgivning om sanktioner for overtrædelser i forbindelse med IUU-fiskeri.

| (69) | Siden 2018 har Kommissionen ydet støtte til Ghana i fiskerisektoren gennem det regionale program (forbedret regional fiskeriforvaltning i Vestafrika, PESCAO). Kommissionen har også tilbudt at yde støtte til revisionen af lovgivningen og vedtagelsen af en ajourført national handlingsplan til bekæmpelse af IUU-fiskeri inden for rammerne af den arbejdsgruppe, der er omhandlet i betragtning 19. |
| --- | --- |

(69)

Siden 2018 har Kommissionen ydet støtte til Ghana i fiskerisektoren gennem det regionale program (forbedret regional fiskeriforvaltning i Vestafrika, PESCAO). Kommissionen har også tilbudt at yde støtte til revisionen af lovgivningen og vedtagelsen af en ajourført national handlingsplan til bekæmpelse af IUU-fiskeri inden for rammerne af den arbejdsgruppe, der er omhandlet i betragtning 19.

| (70) | På baggrund af de overvejelser, der er gjort rede for i denne del af afgørelsen, og på grundlag af alle de oplysninger om de faktiske forhold, som Kommissionen har indsamlet, samt landets udtalelser kan det i henhold til IUU-forordningens artikel 31, stk. 7, fastslås, at Ghanas udviklingsstatus og overordnede præstation med hensyn til fiskeriforvaltning ikke er påvirket af landets udviklingsniveau. |
| --- | --- |

(70)

På baggrund af de overvejelser, der er gjort rede for i denne del af afgørelsen, og på grundlag af alle de oplysninger om de faktiske forhold, som Kommissionen har indsamlet, samt landets udtalelser kan det i henhold til IUU-forordningens artikel 31, stk. 7, fastslås, at Ghanas udviklingsstatus og overordnede præstation med hensyn til fiskeriforvaltning ikke er påvirket af landets udviklingsniveau.

4.   KONKLUSION OM MULIGHEDEN FOR IDENTIFIKATION SOM ET IKKESAMARBEJDENDE TREDJELAND

| (71) | På baggrund af ovenstående konklusioner om Ghanas manglende opfyldelse af sine folkeretlige forpligtelser som flag-, kyst- eller afsætningsstat til at træffe foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri bør Ghana i henhold til IUU-forordningens artikel 32 underrettes om muligheden for, at Kommissionen vil identificere landet som et ikkesamarbejdende tredjeland for så vidt angår bekæmpelsen af IUU-fiskeri. |
| --- | --- |

(71)

På baggrund af ovenstående konklusioner om Ghanas manglende opfyldelse af sine folkeretlige forpligtelser som flag-, kyst- eller afsætningsstat til at træffe foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri bør Ghana i henhold til IUU-forordningens artikel 32 underrettes om muligheden for, at Kommissionen vil identificere landet som et ikkesamarbejdende tredjeland for så vidt angår bekæmpelsen af IUU-fiskeri.

| (72) | Kommissionen bør ligeledes træffe alle de foranstaltninger, der er anført i IUU-forordningens artikel 32, over for Ghana. For at sikre en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes en frist for landet til at svare skriftligt på meddelelsen og afhjælpe situationen. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen bør ligeledes træffe alle de foranstaltninger, der er anført i IUU-forordningens artikel 32, over for Ghana. For at sikre en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes en frist for landet til at svare skriftligt på meddelelsen og afhjælpe situationen.

| (73) | Underretningen af Ghana om, at det muligvis vil blive identificeret som et land, som Kommissionen i forbindelse med denne afgørelse betragter som et ikkesamarbejdende tredjeland, udelukker ikke og fører heller ikke automatisk til, at Kommissionen eller Rådet efterfølgende tager skridt til at identificere ikkesamarbejdende tredjelande og opstille en liste over dem — |
| --- | --- |

(73)

Underretningen af Ghana om, at det muligvis vil blive identificeret som et land, som Kommissionen i forbindelse med denne afgørelse betragter som et ikkesamarbejdende tredjeland, udelukker ikke og fører heller ikke automatisk til, at Kommissionen eller Rådet efterfølgende tager skridt til at identificere ikkesamarbejdende tredjelande og opstille en liste over dem —

VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Republikken Ghana underrettes hermed om muligheden for, at landet identificeres af Kommissionen som et ikkesamarbejdende tredjeland for så vidt angår bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Virginijus SINKEVIČIUS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Kommissionens afgørelse 2013/C 346/03 af 26. november 2013 om identifikation af de tredjelande, som Kommissionen anser for at kunne betragtes som ikkesamarbejdende tredjelande i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (EUT C 346 af 27.11.2013, s. 26).

2

(3)  EUT C 324 af 2.10.2015, s. 15.

3

(4)  https://treaties.un.org/.

4

(5)  http://www.fao.org/port-state-measures/background/parties-psma/en/.

5

(6)  https://treaties.un.org/pages/showDetails.aspx?objid=080000028007be1a.

6

(7)  http://www.fao.org/fishery/ipoa-iuu/npoa/en.

7

(8)  Denne praksis med omladning til havs mellem industrielle trawlerfartøjer og kanoer går lokalt under betegnelsen saiko.

8

(9)  https://www.mofep.gov.gh/sites/default/files/budget-statements/2020-Budget-Statement-and-Economic-Policy_v3.pdf.

9

(10)  Ifølge en vurdering fra FAO/CECAF's arbejdsgruppe om vurdering af små pelagiske fisk — undergruppe syd — er bestandene af sardinella aurita (rund sardinel) og sardinella maderensis (flad sardinel), der deles mellem Elfenbenskysten, Ghana, Togo og Benin, overfisket og nær kollaps. I vurderingen anbefales det at lukke sardinelfiskeriet for at gøre det muligt at genoprette bestandene. FAO (2019). Report of the FAO/CECAF Working Group on the Assessment of Small Pelagic Fish — Subgroup South. Elmina, Ghana, 12.-20. september 2018. Rapport du Groupe de travail FAO/COPACE sur l'évaluation des petits poissons pélagiques — Sous-groupe Sud. Elmina, Ghana, 12.-20. september 2018. CECAF/ECAF Series/COPACE/PACE Séries No. 19/81. Rom. http://www.fao.org/3/ca5402b/ca5402b.pdf.

10

Report of the FAO/CECAF Working Group on the Assessment of Small Pelagic Fish — Subgroup South. Elmina, Ghana, 12.-20. september 2018. Rapport du Groupe de travail FAO/COPACE sur l'évaluation des petits poissons pélagiques — Sous-groupe Sud

(11)  http://www.fao.org/3/CA0464EN/ca0464en.pdf og http://www.fao.org/3/cb2339en/CB2339EN.pdf.

11

(12)  http://documents1.worldbank.org/curated/en/866911554409721545/pdf/Ghana-Under-the-First-Phase-of-the-West-Africa-Regional-Fisheries-Program-Project.pdf.

12

(13)  For tunfiskerfartøjer gælder der andre bestemmelser: Mindst 50 % af aktierne i fartøjet skal ejes eller kontrolleres af de personer, der er nævnt i betragtning 34.

13

(14)  http://documents1.worldbank.org/curated/en/866911554409721545/pdf/Ghana-Under-the-First-Phase-of-the-West-Africa-Regional-Fisheries-Program-Project.pdf.

14

(15)  https://www.mofep.gov.gh/sites/default/files/budget-statements/2020-Budget-Statement-and-Economic-Policy_v3.pdf.

15

(16)  http://hdr.undp.org/sites/all/themes/hdr_theme/country-notes/GHA.pdf.

16

---

| 7.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CI 215/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CI 215/17

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 2. juni 2021

om opstilling af en liste geografiske betegnelser, der er beskyttet i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og for hvilke der skal indgives ansøgning om international registrering i henhold til artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753

(2021/C 215 I/04)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1753 af 23. oktober 2019 om Unionens indsats efter tiltrædelsen af Genèveaftalen under Lissabonaftalen om oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (1), særlig artikel 2, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (2) (»Genèveaftalen«) er en international aftale, efter hvilken de kontraherende parter gennemfører et system for gensidig beskyttelse af oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser. |
| --- | --- |

(1)

Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (2) (»Genèveaftalen«) er en international aftale, efter hvilken de kontraherende parter gennemfører et system for gensidig beskyttelse af oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser.

| (2) | Efter Rådets afgørelse (EU) 2019/1754 (3) om Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen deponerede Unionen tiltrædelsesinstrumentet til Genèveaftalen den 26. november 2019. Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen trådte i kraft den 26. februar 2020. Eftersom Unionen var den femte kontraherende part, der tiltrådte Genèveaftalen, trådte Genèveaftalen i overensstemmelse med Genèveaftalens artikel 29, stk. 2, i kraft samme dag. |
| --- | --- |

(2)

Efter Rådets afgørelse (EU) 2019/1754 (3) om Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen deponerede Unionen tiltrædelsesinstrumentet til Genèveaftalen den 26. november 2019. Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen trådte i kraft den 26. februar 2020. Eftersom Unionen var den femte kontraherende part, der tiltrådte Genèveaftalen, trådte Genèveaftalen i overensstemmelse med Genèveaftalens artikel 29, stk. 2, i kraft samme dag.

| (3) | I henhold til Genèveaftalens artikel 5, stk. 1 og 2, kan de kompetente myndigheder for en kontraherende part i Genèveaftalen indgive ansøgninger om international registrering af en oprindelsesbetegnelse eller en geografisk betegnelse til Det internationale Bureau under Verdensorganisationen for intellektuel ejendomsret, som registrerer den i Det internationale Register. I overensstemmelse med Genèveaftalens artikel 9 kan de øvrige kontraherende parter efter afslutningen af og på grundlag af en specifik verifikationsprocedure beslutte, hvorvidt oprindelsesbetegnelsen eller den geografiske betegnelse skal beskyttes på deres område. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til Genèveaftalens artikel 5, stk. 1 og 2, kan de kompetente myndigheder for en kontraherende part i Genèveaftalen indgive ansøgninger om international registrering af en oprindelsesbetegnelse eller en geografisk betegnelse til Det internationale Bureau under Verdensorganisationen for intellektuel ejendomsret, som registrerer den i Det internationale Register. I overensstemmelse med Genèveaftalens artikel 9 kan de øvrige kontraherende parter efter afslutningen af og på grundlag af en specifik verifikationsprocedure beslutte, hvorvidt oprindelsesbetegnelsen eller den geografiske betegnelse skal beskyttes på deres område.

| (4) | I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1753 omfatter udtrykket »geografiske betegnelser« med henblik på nævnte forordning og de retsakter, der er vedtaget i henhold hertil, beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser i den i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (4) anvendte betydning. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1753 omfatter udtrykket »geografiske betegnelser« med henblik på nævnte forordning og de retsakter, der er vedtaget i henhold hertil, beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser i den i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (4) anvendte betydning.

| (5) | I henhold til artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) 2019/1753 har Kommissionen i sin egenskab af Unionens kompetente myndighed beføjelse til på tidspunktet for Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen og derefter med regelmæssige mellemrum at indgive ansøgninger til Det Internationale Bureau med henblik på international registrering af oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser, der er beskyttet i Unionen. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) 2019/1753 har Kommissionen i sin egenskab af Unionens kompetente myndighed beføjelse til på tidspunktet for Unionens tiltrædelse af Genèveaftalen og derefter med regelmæssige mellemrum at indgive ansøgninger til Det Internationale Bureau med henblik på international registrering af oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser, der er beskyttet i Unionen.

| (6) | I perioden september-december 2020 indgav medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1753 58 anmodninger til Kommissionen om registrering i det internationale register af beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser, som har oprindelse på deres område og er beskyttet i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(6)

I perioden september-december 2020 indgav medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) 2019/1753 58 anmodninger til Kommissionen om registrering i det internationale register af beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser, som har oprindelse på deres område og er beskyttet i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (7) | For betegnelser, der er beskyttet som oprindelsesbetegnelse (BOB) og geografisk betegnelse (BGB) i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013, bør der indgives ansøgning om registrering i det internationale register som henholdsvis oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser. |
| --- | --- |

(7)

For betegnelser, der er beskyttet som oprindelsesbetegnelse (BOB) og geografisk betegnelse (BGB) i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013, bør der indgives ansøgning om registrering i det internationale register som henholdsvis oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser.

| (8) | Derfor bør der opstilles en liste over beskyttede oprindelsesbetegnelser (BOB) og beskyttede geografiske betegnelser (BGB) på grundlag af medlemsstaternes anmodninger til Kommissionen om at indgive ansøgning med henblik på international registrering af geografiske betegnelser, der har oprindelse på deres område, og som er beskyttet i Unionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(8)

Derfor bør der opstilles en liste over beskyttede oprindelsesbetegnelser (BOB) og beskyttede geografiske betegnelser (BGB) på grundlag af medlemsstaternes anmodninger til Kommissionen om at indgive ansøgning med henblik på international registrering af geografiske betegnelser, der har oprindelse på deres område, og som er beskyttet i Unionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1308/2013.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter (vin) — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter (vin) —

BESTEMT FØLGENDE:

Eneste artikel

Bilaget til nærværende afgørelse indeholder en liste over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser, der er beskyttet i medfør af forordning (EU) nr. 1308/2013, og for hvilke Kommissionen indgiver ansøgning om international registrering.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. juni 2021.

På Kommissionens vegne

Janusz WOJCIECHOWSKI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 271 af 24.10.2019, s. 1.

1

(2)  EUT L 271 af 24.10.2019, s. 15.

2

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2019/1754 af 7. oktober 2019 om Den Europæiske Unions tiltrædelse af Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (EUT L 271 af 24.10.2019, s. 12).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671).

4

---

BILAG

Liste over geografiske betegnelser,
  der er beskyttet i Unionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1308/2013 (beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser),
  og for hvilke der skal indgives ansøgning om international registrering i henhold til artikel 2 i forordning (EU) 2019/1753

Danmark

| — | Dons (BOB) |
| --- | --- |

—

Dons (BOB)

Grækenland

| — | Αιγαίο Πέλαγος (BGB) |
| --- | --- |

—

Αιγαίο Πέλαγος (BGB)

| — | Μακεδονία (BGB) |
| --- | --- |

—

Μακεδονία (BGB)

| — | Θράκη (BGB) |
| --- | --- |

—

Θράκη (BGB)

Spanien

| — | Alicante (BOB) |
| --- | --- |

—

Alicante (BOB)

| — | Almansa (BOB) |
| --- | --- |

—

Almansa (BOB)

| — | Aylés (BOB) |
| --- | --- |

—

Aylés (BOB)

| — | Bierzo (BOB) |
| --- | --- |

—

Bierzo (BOB)

| — | Bizkaiko Txakolina/Chacolí de Bizkaia/Txakolí de Bizkaia (BOB) |
| --- | --- |

—

Bizkaiko Txakolina/Chacolí de Bizkaia/Txakolí de Bizkaia (BOB)

| — | Bullas (BOB) |
| --- | --- |

—

Bullas (BOB)

| — | Calatayud (BOB) |
| --- | --- |

—

Calatayud (BOB)

| — | Cariñena (BOB) |
| --- | --- |

—

Cariñena (BOB)

| — | Cataluña/Catalunya (BOB) |
| --- | --- |

—

Cataluña/Catalunya (BOB)

| — | Cava (BOB) |
| --- | --- |

—

Cava (BOB)

| — | Cigales (BOB) |
| --- | --- |

—

Cigales (BOB)

| — | Condado de Huelva (BOB) |
| --- | --- |

—

Condado de Huelva (BOB)

| — | Dehesa del Carrizal (BOB) |
| --- | --- |

—

Dehesa del Carrizal (BOB)

| — | Empordà (BOB) |
| --- | --- |

—

Empordà (BOB)

| — | Getariako Txakolina/Chacolí de Getaria/Txakolí de Getaria (BOB) |
| --- | --- |

—

Getariako Txakolina/Chacolí de Getaria/Txakolí de Getaria (BOB)

| — | Gran Canaria (BOB) |
| --- | --- |

—

Gran Canaria (BOB)

| — | Islas Canarias (BOB) |
| --- | --- |

—

Islas Canarias (BOB)

| — | Jerez-Xérès-Sherry/Jerez/Xérès/Sherry (BOB) |
| --- | --- |

—

Jerez-Xérès-Sherry/Jerez/Xérès/Sherry (BOB)

| — | Jumilla (BOB) |
| --- | --- |

—

Jumilla (BOB)

| — | La Mancha (BOB) |
| --- | --- |

—

La Mancha (BOB)

| — | La Palma (BOB) |
| --- | --- |

—

La Palma (BOB)

| — | Lanzarote (BOB) |
| --- | --- |

—

Lanzarote (BOB)

| — | Málaga (BOB) |
| --- | --- |

—

Málaga (BOB)

| — | Manchuela (BOB) |
| --- | --- |

—

Manchuela (BOB)

| — | Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda/Manzanilla (BOB) |
| --- | --- |

—

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda/Manzanilla (BOB)

| — | Monterrei (BOB) |
| --- | --- |

—

Monterrei (BOB)

| — | Montilla-Moriles (BOB) |
| --- | --- |

—

Montilla-Moriles (BOB)

| — | Navarra (BOB) |
| --- | --- |

—

Navarra (BOB)

| — | Penedès (BOB) |
| --- | --- |

—

Penedès (BOB)

| — | Rías Baixas (BOB) |
| --- | --- |

—

Rías Baixas (BOB)

| — | Ribeira Sacra (BOB) |
| --- | --- |

—

Ribeira Sacra (BOB)

| — | Ribeiro (BOB) |
| --- | --- |

—

Ribeiro (BOB)

| — | Ribera del Duero (BOB) |
| --- | --- |

—

Ribera del Duero (BOB)

| — | Ribera del Guadiana (BOB) |
| --- | --- |

—

Ribera del Guadiana (BOB)

| — | Ribera del Júcar (BOB) |
| --- | --- |

—

Ribera del Júcar (BOB)

| — | Rioja (BOB) |
| --- | --- |

—

Rioja (BOB)

| — | Rueda (BOB) |
| --- | --- |

—

Rueda (BOB)

| — | Sierras de Málaga (BOB) |
| --- | --- |

—

Sierras de Málaga (BOB)

| — | Somontano (BOB) |
| --- | --- |

—

Somontano (BOB)

| — | Terra Alta (BOB) |
| --- | --- |

—

Terra Alta (BOB)

| — | Toro (BOB) |
| --- | --- |

—

Toro (BOB)

| — | Utiel-Requena (BOB) |
| --- | --- |

—

Utiel-Requena (BOB)

| — | Valdeorras (BOB) |
| --- | --- |

—

Valdeorras (BOB)

| — | Valdepeñas (BOB) |
| --- | --- |

—

Valdepeñas (BOB)

| — | Valencia (BOB) |
| --- | --- |

—

Valencia (BOB)

| — | Vinos de Madrid (BOB) |
| --- | --- |

—

Vinos de Madrid (BOB)

| — | Ycoden-Daute-Isora (BOB) |
| --- | --- |

—

Ycoden-Daute-Isora (BOB)

| — | Yecla (BOB) |
| --- | --- |

—

Yecla (BOB)

| — | Castilla (BGB) |
| --- | --- |

—

Castilla (BGB)

| — | Castilla y León (BGB) |
| --- | --- |

—

Castilla y León (BGB)

Italien

| — | Franciacorta (BOB) |
| --- | --- |

—

Franciacorta (BOB)

| — | Gioia del Colle (BOB) |
| --- | --- |

—

Gioia del Colle (BOB)

Cypern

| — | Κουμανδαρία (BOB) |
| --- | --- |

—

Κουμανδαρία (BOB)

Slovakiet

| — | Vinohradnícka oblasť Tokaj (BOB) |
| --- | --- |

—

Vinohradnícka oblasť Tokaj (BOB)

---