# Uradni list C 265/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 265 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 645. julij 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 265

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 645. julij 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | SVET |
| 2021/C 265/01 | Stališče Sveta (EU) št. 29/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje mejaSprejeto s strani Sveta dne 14. junija 2021 | 1 |
| 2021/C 265/02 | Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 29/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja | 43 |

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

SVET

2021/C 265/01

Stališče Sveta (EU) št. 29/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje mejaSprejeto s strani Sveta dne 14. junija 2021

1

2021/C 265/02

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 29/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja

43

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 5.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 265/1

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 29/2021 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja

Sprejeto s strani Sveta dne 14. junija 2021

2021/C 265/01

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 77(2) in točke (d) člena 79(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Unije, ki je zagotoviti visoko raven varnosti v območju svobode, varnosti in pravice na podlagi člena 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), bi bilo treba med drugim doseči s skupnimi ukrepi glede prehajanja notranjih meja s strani oseb in mejnega nadzora na zunanjih mejah ter skupno vizumsko politiko, ob ohranjanju pravega ravnovesja med prostim gibanjem oseb na eni strani ter varnostjo na drugi. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Unije, ki je zagotoviti visoko raven varnosti v območju svobode, varnosti in pravice na podlagi člena 67(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), bi bilo treba med drugim doseči s skupnimi ukrepi glede prehajanja notranjih meja s strani oseb in mejnega nadzora na zunanjih mejah ter skupno vizumsko politiko, ob ohranjanju pravega ravnovesja med prostim gibanjem oseb na eni strani ter varnostjo na drugi.

| (2) | V skladu s členom 80 PDEU za politike Unije o mejni kontroli, azilu in priseljevanju ter njihovo izvajanje velja načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, tudi na finančnem področju. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 80 PDEU za politike Unije o mejni kontroli, azilu in priseljevanju ter njihovo izvajanje velja načelo solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, tudi na finančnem področju.

| (3) | V Rimski izjavi, podpisani 25. marca 2017, so voditelji 27 držav članic potrdili zavezanost trudu za varno Evropo in za Unijo, v kateri se bodo vsi državljani počutili varne in se bodo lahko prosto gibali, z varnimi zunanjimi mejami, z učinkovito, odgovorno in trajnostno migracijsko politiko, ki bo spoštovala mednarodne standarde, ter Evropo, ki se bo odločno borila proti terorizmu in organiziranemu kriminalu. |
| --- | --- |

(3)

V Rimski izjavi, podpisani 25. marca 2017, so voditelji 27 držav članic potrdili zavezanost trudu za varno Evropo in za Unijo, v kateri se bodo vsi državljani počutili varne in se bodo lahko prosto gibali, z varnimi zunanjimi mejami, z učinkovito, odgovorno in trajnostno migracijsko politiko, ki bo spoštovala mednarodne standarde, ter Evropo, ki se bo odločno borila proti terorizmu in organiziranemu kriminalu.

| (4) | Vse ukrepe, financirane v okviru Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (v nadaljnjem besedilu: Instrument), vzpostavljenega s to uredbo, tudi tiste, ki se izvajajo v tretjih državah, bi bilo treba izvajati dosledno v skladu s pravicami in načeli iz pravnega reda Unije ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina); vsi ti ukrepi bi morali biti v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije in držav članic, ki izhajajo iz mednarodnih instrumentov, katerih pogodbenice so, zlasti z zagotavljanjem skladnosti z načeloma nediskriminacije in nevračanja. |
| --- | --- |

(4)

Vse ukrepe, financirane v okviru Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (v nadaljnjem besedilu: Instrument), vzpostavljenega s to uredbo, tudi tiste, ki se izvajajo v tretjih državah, bi bilo treba izvajati dosledno v skladu s pravicami in načeli iz pravnega reda Unije ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina); vsi ti ukrepi bi morali biti v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije in držav članic, ki izhajajo iz mednarodnih instrumentov, katerih pogodbenice so, zlasti z zagotavljanjem skladnosti z načeloma nediskriminacije in nevračanja.

| (5) | Cilj politike Instrumenta je razvijati in izvajati trdno in učinkovito evropsko integrirano upravljanje meja na zunanjih mejah, s tem prispevati k zagotavljanju visoke ravni notranje varnosti v Uniji, ob hkratnem ohranjanju prostega gibanja oseb v Uniji in ob doslednem spoštovanju ustreznega pravnega reda Unije in mednarodnih obveznosti Unije in držav članic, ki izhajajo iz mednarodnih instrumentov, katerih pogodbenice so. |
| --- | --- |

(5)

Cilj politike Instrumenta je razvijati in izvajati trdno in učinkovito evropsko integrirano upravljanje meja na zunanjih mejah, s tem prispevati k zagotavljanju visoke ravni notranje varnosti v Uniji, ob hkratnem ohranjanju prostega gibanja oseb v Uniji in ob doslednem spoštovanju ustreznega pravnega reda Unije in mednarodnih obveznosti Unije in držav članic, ki izhajajo iz mednarodnih instrumentov, katerih pogodbenice so.

| (6) | Evropsko integrirano upravljanje meja, kakor ga izvaja evropska mejna in obalna straža, vzpostavljena z Uredbo (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je v deljeni pristojnosti Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter nacionalnih organov, odgovornih za upravljanje meja, vključno z obalnimi stražami, kolikor izvajajo naloge nadzora meja. Prispevati bi moralo k olajšanju zakonitih prehajanj meje, preprečevanju in odkrivanju nezakonitega priseljevanja in čezmejnega kriminala ter učinkovitemu upravljanju migracijskih tokov. |
| --- | --- |

(6)

Evropsko integrirano upravljanje meja, kakor ga izvaja evropska mejna in obalna straža, vzpostavljena z Uredbo (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je v deljeni pristojnosti Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter nacionalnih organov, odgovornih za upravljanje meja, vključno z obalnimi stražami, kolikor izvajajo naloge nadzora meja. Prispevati bi moralo k olajšanju zakonitih prehajanj meje, preprečevanju in odkrivanju nezakonitega priseljevanja in čezmejnega kriminala ter učinkovitemu upravljanju migracijskih tokov.

| (7) | Olajšanje zakonitega potovanja ob hkratnem preprečevanju nedovoljenih migracij ter varnostnih tveganj je bilo opredeljeno kot eden od glavnih ciljev pristopa Unije, predstavljenega v Sporočilu Komisije z dne 23. septembra 2020 o novem paktu o migracijah in azilu. |
| --- | --- |

(7)

Olajšanje zakonitega potovanja ob hkratnem preprečevanju nedovoljenih migracij ter varnostnih tveganj je bilo opredeljeno kot eden od glavnih ciljev pristopa Unije, predstavljenega v Sporočilu Komisije z dne 23. septembra 2020 o novem paktu o migracijah in azilu.

| (8) | Za izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja je finančna podpora iz proračuna Unije nepogrešljiva, da bi države članice od doslednem spoštovanju temeljnih pravic lahko učinkovito upravljale prehajanje zunanjih meja in se spoprijemale s prihodnjimi izzivi na teh mejah, kar bi prispevalo k obravnavanju hudih kaznivih dejanj s čezmejno razsežnostjo. |
| --- | --- |

(8)

Za izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja je finančna podpora iz proračuna Unije nepogrešljiva, da bi države članice od doslednem spoštovanju temeljnih pravic lahko učinkovito upravljale prehajanje zunanjih meja in se spoprijemale s prihodnjimi izzivi na teh mejah, kar bi prispevalo k obravnavanju hudih kaznivih dejanj s čezmejno razsežnostjo.

| (9) | Državam članicam bi bilo treba zagotoviti ustrezno finančno pomoč Unije, da bi se spodbudilo izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja in zagotovilo, da se evropsko integrirano upravljanje meja uresniči v praksi. Evropsko integrirano upravljanje meja je med drugim sestavljeno iz naslednjih elementov, določenih v Uredbi (EU) 2019/1896: nadzor meje; operacije iskanja in reševanja med varovanjem meja; analiza tveganj; sodelovanje med državami članicami, vključno s podporo, ki jo usklajuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo; medagencijsko sodelovanje, vključno z redno izmenjavo informacij; sodelovanje s tretjimi državami; tehnični in operativni ukrepi na schengenskem območju, ki so povezani z nadzorom meja ter namenjeni boljšemu ukrepanju proti nezakonitemu priseljevanju in čezmejnemu kriminalu; uporaba najsodobnejše tehnologije; mehanizem za nadzor kakovosti in mehanizmi solidarnosti. |
| --- | --- |

(9)

Državam članicam bi bilo treba zagotoviti ustrezno finančno pomoč Unije, da bi se spodbudilo izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja in zagotovilo, da se evropsko integrirano upravljanje meja uresniči v praksi. Evropsko integrirano upravljanje meja je med drugim sestavljeno iz naslednjih elementov, določenih v Uredbi (EU) 2019/1896: nadzor meje; operacije iskanja in reševanja med varovanjem meja; analiza tveganj; sodelovanje med državami članicami, vključno s podporo, ki jo usklajuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo; medagencijsko sodelovanje, vključno z redno izmenjavo informacij; sodelovanje s tretjimi državami; tehnični in operativni ukrepi na schengenskem območju, ki so povezani z nadzorom meja ter namenjeni boljšemu ukrepanju proti nezakonitemu priseljevanju in čezmejnemu kriminalu; uporaba najsodobnejše tehnologije; mehanizem za nadzor kakovosti in mehanizmi solidarnosti.

| (10) | Z Instrumentom bi moralo biti mogoče zagotavljati podporo državam članicam, potrebno za izvajanje skupnih minimalnih standardov varovanja zunanje meje, v skladu s pristojnostmi držav članic, Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter Komisije. |
| --- | --- |

(10)

Z Instrumentom bi moralo biti mogoče zagotavljati podporo državam članicam, potrebno za izvajanje skupnih minimalnih standardov varovanja zunanje meje, v skladu s pristojnostmi držav članic, Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter Komisije.

| (11) | Carinski organi držav članic prevzemajo vse več nalog, ki pogosto segajo tudi na področje varnosti in se izvajajo na zunanjih mejah, zato je pomembno spodbujati medagencijsko sodelovanje kot element evropskega integriranega upravljanja meja v skladu z Uredbo (EU) 2019/1896. Z ustrezno finančno podporo Unije državam članicam je treba zagotoviti dopolnjevanje pri izvajanju nadzora meja in carinske kontrole na zunanjih mejah. Medagencijsko sodelovanje ne bo le okrepilo carinske kontrole za boj proti vsem oblikam tihotapljenja, temveč bo tudi olajšalo zakonito trgovino in potovanje ter prispevalo k varni in učinkoviti carinski uniji. |
| --- | --- |

(11)

Carinski organi držav članic prevzemajo vse več nalog, ki pogosto segajo tudi na področje varnosti in se izvajajo na zunanjih mejah, zato je pomembno spodbujati medagencijsko sodelovanje kot element evropskega integriranega upravljanja meja v skladu z Uredbo (EU) 2019/1896. Z ustrezno finančno podporo Unije državam članicam je treba zagotoviti dopolnjevanje pri izvajanju nadzora meja in carinske kontrole na zunanjih mejah. Medagencijsko sodelovanje ne bo le okrepilo carinske kontrole za boj proti vsem oblikam tihotapljenja, temveč bo tudi olajšalo zakonito trgovino in potovanje ter prispevalo k varni in učinkoviti carinski uniji.

| (12) | Zato bi bilo treba Skladu za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenemu z uredbama (EU) št. 513/2014 (4) in (EU) št. 515/2014 (5) Evropskega parlamenta in Sveta, zagotoviti naslednika z vzpostavitvijo, med drugim, Sklada za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: Sklad). |
| --- | --- |

(12)

Zato bi bilo treba Skladu za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenemu z uredbama (EU) št. 513/2014 (4) in (EU) št. 515/2014 (5) Evropskega parlamenta in Sveta, zagotoviti naslednika z vzpostavitvijo, med drugim, Sklada za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: Sklad).

| (13) | Zaradi pravnih posebnosti naslova V PDEU in različnih pravnih podlag, ki se uporabljajo za politike na področju zunanjih meja in carinske kontrole, Sklada pravno ni mogoče vzpostaviti v obliki enega samega instrumenta. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi pravnih posebnosti naslova V PDEU in različnih pravnih podlag, ki se uporabljajo za politike na področju zunanjih meja in carinske kontrole, Sklada pravno ni mogoče vzpostaviti v obliki enega samega instrumenta.

| (14) | Sklad bi bilo zato treba vzpostaviti v obliki celovitega okvira za finančno podporo Unije na področju upravljanja meja in vizumske politike, ki bi zajemal Instrument in Instrument za finančno podporo za opremo za carinsko kontrolo, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (6) (+). Ta okvir bi morala dopolnjevati Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (7) (++), na katero bi se morala ta uredba sklicevati, kar zadeva pravila o deljenem upravljanju. |
| --- | --- |

(14)

Sklad bi bilo zato treba vzpostaviti v obliki celovitega okvira za finančno podporo Unije na področju upravljanja meja in vizumske politike, ki bi zajemal Instrument in Instrument za finančno podporo za opremo za carinsko kontrolo, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (6) (+). Ta okvir bi morala dopolnjevati Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (7) (++), na katero bi se morala ta uredba sklicevati, kar zadeva pravila o deljenem upravljanju.

| (15) | Instrument bi moral nadgrajevati rezultate in naložbe svojih predhodnikov, in sicer Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013, vzpostavljenega z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), in instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014, ter bi se moral razširiti, da bi se upošteval nov razvoj dogodkov. |
| --- | --- |

(15)

Instrument bi moral nadgrajevati rezultate in naložbe svojih predhodnikov, in sicer Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013, vzpostavljenega z Odločbo št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), in instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 515/2014, ter bi se moral razširiti, da bi se upošteval nov razvoj dogodkov.

| (16) | Za zagotovitev enotnega in visokokakovostnega nadzora zunanjih meja ter olajšanje zakonitega potovanja prek zunanjih meja bi moral Instrument prispevati k razvoju evropskega integriranega upravljanja meja, ki vključuje ukrepe, ki jih lahko na različnih ravneh ter v zvezi s politiko, pravom, sistematičnim sodelovanjem, delitvijo bremena, oceno razmer in spreminjajočih se okoliščin glede točk prehoda za migrante brez urejenega statusa, osebjem, opremo in tehnologijo sprejmejo pristojni organi držav članic in Evropska agencija za mejno in obalno stražo v sodelovanju z drugimi akterji, kot so drugi organi, uradi in agencije Unije, zlasti Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), ustanovljena z Uredbo (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta (9), Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), ustanovljena z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (10), ter, kadar je primerno, tretje države in mednarodne organizacije. |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev enotnega in visokokakovostnega nadzora zunanjih meja ter olajšanje zakonitega potovanja prek zunanjih meja bi moral Instrument prispevati k razvoju evropskega integriranega upravljanja meja, ki vključuje ukrepe, ki jih lahko na različnih ravneh ter v zvezi s politiko, pravom, sistematičnim sodelovanjem, delitvijo bremena, oceno razmer in spreminjajočih se okoliščin glede točk prehoda za migrante brez urejenega statusa, osebjem, opremo in tehnologijo sprejmejo pristojni organi držav članic in Evropska agencija za mejno in obalno stražo v sodelovanju z drugimi akterji, kot so drugi organi, uradi in agencije Unije, zlasti Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), ustanovljena z Uredbo (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta (9), Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), ustanovljena z Uredbo (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta (10), ter, kadar je primerno, tretje države in mednarodne organizacije.

| (17) | Instrument bi moral prispevati k bolj učinkovitemu obravnavanju vlog za izdajo vizuma v smislu olajšanja vizumskih postopkov za dobroverne potnike ter v smislu odkrivanja in ocenjevanja varnostnih tveganj in tveganj nedovoljenih migracij. Zlasti bi moral nuditi finančno pomoč v podporo digitalizaciji obravnave vlog za izdajo vizuma, da bi se zagotovili hitri, varni in strankam prijazni vizumski postopki, ki bi koristili tako prosilcem za vizum kot tudi konzulatom. Instrument bi moral prav tako prispevati k zagotavljanju širokega pokritja konzularnih storitev po vsem svetu. Zajemati bi moral tudi enotno izvajanje in posodobitev skupne vizumske politike ter ukrepe, ki izhajajo iz Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (11), prav tako pa tudi podporo državam članicam pri izdajanju vizumov, vključno z vizumi z omejeno ozemeljsko veljavnostjo, ki so izdani zaradi humanitarnih razlogov, nacionalnega interesa ali spoštovanja mednarodnih obveznosti v skladu s pravnim redom Unije glede vizumov. |
| --- | --- |

(17)

Instrument bi moral prispevati k bolj učinkovitemu obravnavanju vlog za izdajo vizuma v smislu olajšanja vizumskih postopkov za dobroverne potnike ter v smislu odkrivanja in ocenjevanja varnostnih tveganj in tveganj nedovoljenih migracij. Zlasti bi moral nuditi finančno pomoč v podporo digitalizaciji obravnave vlog za izdajo vizuma, da bi se zagotovili hitri, varni in strankam prijazni vizumski postopki, ki bi koristili tako prosilcem za vizum kot tudi konzulatom. Instrument bi moral prav tako prispevati k zagotavljanju širokega pokritja konzularnih storitev po vsem svetu. Zajemati bi moral tudi enotno izvajanje in posodobitev skupne vizumske politike ter ukrepe, ki izhajajo iz Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (11), prav tako pa tudi podporo državam članicam pri izdajanju vizumov, vključno z vizumi z omejeno ozemeljsko veljavnostjo, ki so izdani zaradi humanitarnih razlogov, nacionalnega interesa ali spoštovanja mednarodnih obveznosti v skladu s pravnim redom Unije glede vizumov.

| (18) | Instrument bi moral podpirati ukrepe, povezane z nadzorom zunanjih meja na ozemlju držav, ki uporabljajo schengenski pravni red, kot del izvajanja evropskega integriranega upravljanja meja, s katerimi bi se okrepilo splošno delovanje schengenskega območja. |
| --- | --- |

(18)

Instrument bi moral podpirati ukrepe, povezane z nadzorom zunanjih meja na ozemlju držav, ki uporabljajo schengenski pravni red, kot del izvajanja evropskega integriranega upravljanja meja, s katerimi bi se okrepilo splošno delovanje schengenskega območja.

| (19) | Za izboljšanje upravljanja zunanjih meja, za olajšanje zakonitega potovanja, za prispevek k preprečevanju in zatiranju nedovoljenega prehajanja meje, za izvajanje skupne vizumske politike ter za prispevek k visoki ravni varnosti v območju svobode, varnosti in pravice Unije bi moral Instrument podpirati razvoj obsežnih informacijskih sistemov v skladu s pravom Unije na področju upravljanja meja. Prav tako bi moral podpirati vzpostavitev interoperabilnosti, kot je določeno v uredbah (EU) 2019/817 (12) in (EU) 2019/818 (13) Evropskega parlamenta in Sveta, v državah članicah med informacijskimi sistemi Unije, in sicer med sistemom vstopa/izstopa (SVI), vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta (14), Vizumskim informacijskim sistemom (VIS), vzpostavljenim z Uredbo (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, Evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta (15), sistemom Eurodac, vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (16), Schengenskim informacijskim sistemom (SIS), vzpostavljenim z uredbami (EU) 2018/1860 (17), (EU) 2018/1861 (18) in (EU) 2018/1862 (19) Evropskega parlamenta in Sveta in centraliziranim sistemom za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN), vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2019/816 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da bi se ti informacijski sistemi Unije in njihovi podatki medsebojno dopolnjevali. Instrument bi moral prispevati tudi k potrebnemu razvoju na nacionalni ravni po izvedbi sestavnih delov interoperabilnosti na osrednji ravni, in sicer evropskega iskalnega portala (ESP), skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov (skupni BMS), skupnega odložišča podatkov o identiteti (CIR) in detektorja več identitet (MID). |
| --- | --- |

(19)

Za izboljšanje upravljanja zunanjih meja, za olajšanje zakonitega potovanja, za prispevek k preprečevanju in zatiranju nedovoljenega prehajanja meje, za izvajanje skupne vizumske politike ter za prispevek k visoki ravni varnosti v območju svobode, varnosti in pravice Unije bi moral Instrument podpirati razvoj obsežnih informacijskih sistemov v skladu s pravom Unije na področju upravljanja meja. Prav tako bi moral podpirati vzpostavitev interoperabilnosti, kot je določeno v uredbah (EU) 2019/817 (12) in (EU) 2019/818 (13) Evropskega parlamenta in Sveta, v državah članicah med informacijskimi sistemi Unije, in sicer med sistemom vstopa/izstopa (SVI), vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta (14), Vizumskim informacijskim sistemom (VIS), vzpostavljenim z Uredbo (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, Evropskim sistemom za potovalne informacije in odobritve (ETIAS), vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta (15), sistemom Eurodac, vzpostavljenim z Uredbo (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (16), Schengenskim informacijskim sistemom (SIS), vzpostavljenim z uredbami (EU) 2018/1860 (17), (EU) 2018/1861 (18) in (EU) 2018/1862 (19) Evropskega parlamenta in Sveta in centraliziranim sistemom za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN), vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2019/816 Evropskega parlamenta in Sveta (20), da bi se ti informacijski sistemi Unije in njihovi podatki medsebojno dopolnjevali. Instrument bi moral prispevati tudi k potrebnemu razvoju na nacionalni ravni po izvedbi sestavnih delov interoperabilnosti na osrednji ravni, in sicer evropskega iskalnega portala (ESP), skupne storitve za ugotavljanje ujemanja biometričnih podatkov (skupni BMS), skupnega odložišča podatkov o identiteti (CIR) in detektorja več identitet (MID).

| (20) | Da bi izkoristila znanje in strokovne izkušnje organov, uradov in decentraliziranih agencij s pristojnostmi na področju upravljanja meja, vizumske politike in obsežnih informacijskih sistemov, bi morala Komisija v delo odbora za sklade za notranje zadeve, ustanovljenega s to uredbo, pravočasno vključiti ustrezne agencije, zlasti v začetku in na sredini programskega obdobja. Komisija bi morala imeti možnost, da ustrezne organe, urade in agencije Unije, kadar je to ustrezno, vključi tudi v spremljanje in ocenjevanje, zlasti za zagotovitev, da so ukrepi, ki se podpirajo v okviru Instrumenta, skladni z ustreznim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije. Instrument bi moral dopolnjevati in krepiti dejavnosti, s katerimi se izvaja evropsko integrirano upravljanje meja v skladu z načelom deljene odgovornosti in solidarnosti med državami članicami in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ki sta stebra evropske mejne in obalne straže.
  To zlasti pomeni, da bi morale države članice pri pripravi svojih programov, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, upoštevati analitična orodja ter operativne in tehnične smernice, ki jih je oblikovala Evropska agencija za mejno in obalno stražo, pa tudi učne načrte za usposabljanje, ki jih je razvila ta agencija, kot je skupni učni načrt za usposabljanje mejnih policistov, vključno z elementi teh načrtov, ki se nanašajo na temeljne pravice in dostop do mednarodne zaščite. Da bi se omogočilo dopolnjevanje med nalogami Evropske agencije za mejno in obalno stražo in odgovornostmi držav članic za nadzor zunanjih meja ter zagotovila doslednost in preprečila stroškovna neučinkovitost, bi se morala Komisija s to agencijo pravočasno posvetovati o osnutkih programov, ki jih predložijo države članice, kolikor ti spadajo med pristojnosti te agencije, zlasti v zvezi z dejavnostmi, ki se financirajo v okviru operativne podpore. |
| --- | --- |

(20)

Da bi izkoristila znanje in strokovne izkušnje organov, uradov in decentraliziranih agencij s pristojnostmi na področju upravljanja meja, vizumske politike in obsežnih informacijskih sistemov, bi morala Komisija v delo odbora za sklade za notranje zadeve, ustanovljenega s to uredbo, pravočasno vključiti ustrezne agencije, zlasti v začetku in na sredini programskega obdobja. Komisija bi morala imeti možnost, da ustrezne organe, urade in agencije Unije, kadar je to ustrezno, vključi tudi v spremljanje in ocenjevanje, zlasti za zagotovitev, da so ukrepi, ki se podpirajo v okviru Instrumenta, skladni z ustreznim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije. Instrument bi moral dopolnjevati in krepiti dejavnosti, s katerimi se izvaja evropsko integrirano upravljanje meja v skladu z načelom deljene odgovornosti in solidarnosti med državami članicami in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, ki sta stebra evropske mejne in obalne straže.

To zlasti pomeni, da bi morale države članice pri pripravi svojih programov, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, upoštevati analitična orodja ter operativne in tehnične smernice, ki jih je oblikovala Evropska agencija za mejno in obalno stražo, pa tudi učne načrte za usposabljanje, ki jih je razvila ta agencija, kot je skupni učni načrt za usposabljanje mejnih policistov, vključno z elementi teh načrtov, ki se nanašajo na temeljne pravice in dostop do mednarodne zaščite. Da bi se omogočilo dopolnjevanje med nalogami Evropske agencije za mejno in obalno stražo in odgovornostmi držav članic za nadzor zunanjih meja ter zagotovila doslednost in preprečila stroškovna neučinkovitost, bi se morala Komisija s to agencijo pravočasno posvetovati o osnutkih programov, ki jih predložijo države članice, kolikor ti spadajo med pristojnosti te agencije, zlasti v zvezi z dejavnostmi, ki se financirajo v okviru operativne podpore.

| (21) | Instrument bi moral – kolikor bi za to zaprosile prizadete države članice – podpirati izvajanje pristopa po načelu žariščnih točk, kot je bil opredeljen v sporočilu Komisije z dne 13. maja 2015 z naslovom „Evropska agenda o migracijah“, in kot ga je potrdil Evropski svet 25. in 26. junija 2015 ter kot je bil podrobneje opredeljen v Uredbi (EU) 2019/1896. S pristopom po načelu žariščnih točk se zagotavlja operativna podpora državam članicam, ki se soočajo z nesorazmernimi migracijskimi izzivi na zunanjih mejah. V okviru pristopa se nudi celostna, celovita in ciljno usmerjena pomoč v duhu solidarnosti in delitve odgovornosti. |
| --- | --- |

(21)

Instrument bi moral – kolikor bi za to zaprosile prizadete države članice – podpirati izvajanje pristopa po načelu žariščnih točk, kot je bil opredeljen v sporočilu Komisije z dne 13. maja 2015 z naslovom „Evropska agenda o migracijah“, in kot ga je potrdil Evropski svet 25. in 26. junija 2015 ter kot je bil podrobneje opredeljen v Uredbi (EU) 2019/1896. S pristopom po načelu žariščnih točk se zagotavlja operativna podpora državam članicam, ki se soočajo z nesorazmernimi migracijskimi izzivi na zunanjih mejah. V okviru pristopa se nudi celostna, celovita in ciljno usmerjena pomoč v duhu solidarnosti in delitve odgovornosti.

| (22) | Kadar se ugotovijo ranljivosti ali tveganja, zlasti po schengenskem ocenjevanju v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013 (21), bi morala zadevna država članica v duhu solidarnosti in deljene odgovornosti za varovanje zunanjih meja zadevo ustrezno obravnavati tako, da sredstva v okviru svojega programa uporabi za izvajanje priporočil, sprejetih na podlagi navedene uredbe, v skladu z ocenami ranljivosti, ki jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvede v skladu z Uredbo (EU) 2019/1896. |
| --- | --- |

(22)

Kadar se ugotovijo ranljivosti ali tveganja, zlasti po schengenskem ocenjevanju v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013 (21), bi morala zadevna država članica v duhu solidarnosti in deljene odgovornosti za varovanje zunanjih meja zadevo ustrezno obravnavati tako, da sredstva v okviru svojega programa uporabi za izvajanje priporočil, sprejetih na podlagi navedene uredbe, v skladu z ocenami ranljivosti, ki jih Evropska agencija za mejno in obalno stražo izvede v skladu z Uredbo (EU) 2019/1896.

| (23) | Instrument bi moral nuditi finančno pomoč tistim državam članicam, ki v celoti uporabljajo določbe schengenskega pravnega reda o zunanjih mejah in vizumih, kot tudi tistim državam članicam, ki se pripravljajo na polnopravno sodelovanje v schengnu, države članice pa bi ga morale uporabljati v interesu skupne politike Unije za upravljanje zunanjih meja. |
| --- | --- |

(23)

Instrument bi moral nuditi finančno pomoč tistim državam članicam, ki v celoti uporabljajo določbe schengenskega pravnega reda o zunanjih mejah in vizumih, kot tudi tistim državam članicam, ki se pripravljajo na polnopravno sodelovanje v schengnu, države članice pa bi ga morale uporabljati v interesu skupne politike Unije za upravljanje zunanjih meja.

| (24) | Čeprav Instrument zagotavlja podporo za naložbe držav članic v upravljanje meja, ne bi smel zagotavljati financiranja za novo, stalno infrastrukturo in stavbe na notranjih mejah, na katerih kontrole še niso bile odpravljene. Vseeno pa bi Instrument na teh mejah moral podpirati naložbe v premično infrastrukturo za nadzor meje in vzdrževanje, omejeno nadgradnjo ali zamenjavo obstoječe infrastrukture, za katero se še naprej zahteva spoštovanje Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (22). |
| --- | --- |

(24)

Čeprav Instrument zagotavlja podporo za naložbe držav članic v upravljanje meja, ne bi smel zagotavljati financiranja za novo, stalno infrastrukturo in stavbe na notranjih mejah, na katerih kontrole še niso bile odpravljene. Vseeno pa bi Instrument na teh mejah moral podpirati naložbe v premično infrastrukturo za nadzor meje in vzdrževanje, omejeno nadgradnjo ali zamenjavo obstoječe infrastrukture, za katero se še naprej zahteva spoštovanje Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (22).

| (25) | V skladu s Protokolom št. 5 k Aktu o pristopu iz leta 2003 o tranzitu oseb po kopnem med območjem Kaliningrada in drugimi deli Ruske federacije bi moral Instrument prevzeti vse dodatne stroške, ki nastanejo pri izvajanju posebnih določb pravnega reda Unije v zvezi s takim tranzitom, in sicer uredb Sveta (ES) št. 693/2003 (23) in (ES) št. 694/2003 (24). Potreba po nadaljnji finančni podpori zaradi izpada plačil pa bi morala biti odvisna od vizumskega režima Unije, ki velja za Rusko federacijo. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s Protokolom št. 5 k Aktu o pristopu iz leta 2003 o tranzitu oseb po kopnem med območjem Kaliningrada in drugimi deli Ruske federacije bi moral Instrument prevzeti vse dodatne stroške, ki nastanejo pri izvajanju posebnih določb pravnega reda Unije v zvezi s takim tranzitom, in sicer uredb Sveta (ES) št. 693/2003 (23) in (ES) št. 694/2003 (24). Potreba po nadaljnji finančni podpori zaradi izpada plačil pa bi morala biti odvisna od vizumskega režima Unije, ki velja za Rusko federacijo.

| (26) | Da bi države članice prispevale k doseganju cilja politike Instrumenta, bi morale poskrbeti, da bi njihovi programi vključevali ukrepe, usmerjene v vse specifične cilje Instrumenta, in da bi bila sredstva med cilje razporejena tako, da bo te cilje zagotovo mogoče doseči. |
| --- | --- |

(26)

Da bi države članice prispevale k doseganju cilja politike Instrumenta, bi morale poskrbeti, da bi njihovi programi vključevali ukrepe, usmerjene v vse specifične cilje Instrumenta, in da bi bila sredstva med cilje razporejena tako, da bo te cilje zagotovo mogoče doseči.

| (27) | V skladu z načelom učinkovitosti bi si bilo treba prizadevati za sinergije in skladnost z drugimi skladi Unije ter se izogibati prekrivanju med ukrepi. |
| --- | --- |

(27)

V skladu z načelom učinkovitosti bi si bilo treba prizadevati za sinergije in skladnost z drugimi skladi Unije ter se izogibati prekrivanju med ukrepi.

| (28) | Vračanje državljanov tretjih držav, za katere je država članica izdala odločbo o vrnitvi, je element evropskega integriranega upravljanja meja iz Uredbe (EU) 2019/1896. Vendar zaradi narave in cilja instrumenta ukrepi, povezani z vračanjem, ne spadajo na področje uporabe podpore v okviru Instrumenta in so zajeti z Uredbo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (25) (+). |
| --- | --- |

(28)

Vračanje državljanov tretjih držav, za katere je država članica izdala odločbo o vrnitvi, je element evropskega integriranega upravljanja meja iz Uredbe (EU) 2019/1896. Vendar zaradi narave in cilja instrumenta ukrepi, povezani z vračanjem, ne spadajo na področje uporabe podpore v okviru Instrumenta in so zajeti z Uredbo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (25) (+).

| (29) | Da bi se priznala pomembna vloga carinskih organov držav članic na zunanjih mejah in zagotovilo, da imajo na voljo zadostna sredstva za izvajanje širokega nabora nalog na teh mejah, bi moral Instrument za finančno podporo za opreme za carinske kontrole, tem nacionalnim organom zagotoviti potrebna finančna sredstva za naložbe v opremo za izvajanje carinskih kontrol ter opremo, ki lahko poleg carinskih kontrol služi tudi drugim namenom, kot je nadzor meja. |
| --- | --- |

(29)

Da bi se priznala pomembna vloga carinskih organov držav članic na zunanjih mejah in zagotovilo, da imajo na voljo zadostna sredstva za izvajanje širokega nabora nalog na teh mejah, bi moral Instrument za finančno podporo za opreme za carinske kontrole, tem nacionalnim organom zagotoviti potrebna finančna sredstva za naložbe v opremo za izvajanje carinskih kontrol ter opremo, ki lahko poleg carinskih kontrol služi tudi drugim namenom, kot je nadzor meja.

| (30) | Večina opreme za carinske kontrole in sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) je lahko popolnoma ali delno primerna za kontrolo skladnosti z drugimi pravnimi akti Unije, kot so določbe o upravljanju meja, vizumih ali policijskem sodelovanju. Sklad za integrirano upravljanje meja je bil zato zasnovan v obliki dveh dopolnjujočih se instrumentov z ločenima, vendar dopolnjujočima se področjema uporabe za nakup opreme. Po eni strani se bo v okviru Instrumenta za upravljanje meja in vizume, vzpostavljenega s to uredbo, zagotavljala finančna podpora za opremo in sisteme IKT, v glavnem namenjene za integrirano upravljanje meja, ki jih bo mogoče uporabljati tudi na dopolnilnem področju carinske kontrole. Po drugi strani pa se bo v okviru Instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, zagotavljala finančna podpora za opremo, v glavnem namenjeno za carinske kontrole, ki jo bo mogoče uporabljati tudi za dodatne namene, kot sta nadzor meja in varnost. Taka razdelitev vlog bo spodbujala medagencijsko sodelovanje kot element evropskega integriranega upravljanja meja iz Uredbe (EU) 2019/1896, s čimer bo omogočeno sodelovanje med carinskimi in mejnimi organi ter dosežen največji možen učinek proračuna Unije z souporabo in interoperabilnostjo opreme za kontrole. |
| --- | --- |

(30)

Večina opreme za carinske kontrole in sistemov informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) je lahko popolnoma ali delno primerna za kontrolo skladnosti z drugimi pravnimi akti Unije, kot so določbe o upravljanju meja, vizumih ali policijskem sodelovanju. Sklad za integrirano upravljanje meja je bil zato zasnovan v obliki dveh dopolnjujočih se instrumentov z ločenima, vendar dopolnjujočima se področjema uporabe za nakup opreme. Po eni strani se bo v okviru Instrumenta za upravljanje meja in vizume, vzpostavljenega s to uredbo, zagotavljala finančna podpora za opremo in sisteme IKT, v glavnem namenjene za integrirano upravljanje meja, ki jih bo mogoče uporabljati tudi na dopolnilnem področju carinske kontrole. Po drugi strani pa se bo v okviru Instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole, zagotavljala finančna podpora za opremo, v glavnem namenjeno za carinske kontrole, ki jo bo mogoče uporabljati tudi za dodatne namene, kot sta nadzor meja in varnost. Taka razdelitev vlog bo spodbujala medagencijsko sodelovanje kot element evropskega integriranega upravljanja meja iz Uredbe (EU) 2019/1896, s čimer bo omogočeno sodelovanje med carinskimi in mejnimi organi ter dosežen največji možen učinek proračuna Unije z souporabo in interoperabilnostjo opreme za kontrole.

| (31) | Varovanje meja na morju je ena od funkcij, ki jo opravlja obalna straža na pomorskem področju Unije. Nacionalni organi, ki opravljajo funkcije obalne straže, so odgovorni za širok razpon nalog, ki bi lahko med drugim vključeval pomorsko varnost, zaščito, operacije iskanja in reševanja, nadzor meja, nadzor ribištva, carinsko kontrolo, splošni kazenski pregon in varstvo okolja. Zaradi širokega obseg funkcij obalne straže, te spadajo v pristojnosti različnih politik Unije, v okviru katerih bi si bilo treba prizadevati za oblikovanje sinergij, da bi bili rezultati učinkovitejši in uspešnejši. |
| --- | --- |

(31)

Varovanje meja na morju je ena od funkcij, ki jo opravlja obalna straža na pomorskem področju Unije. Nacionalni organi, ki opravljajo funkcije obalne straže, so odgovorni za širok razpon nalog, ki bi lahko med drugim vključeval pomorsko varnost, zaščito, operacije iskanja in reševanja, nadzor meja, nadzor ribištva, carinsko kontrolo, splošni kazenski pregon in varstvo okolja. Zaradi širokega obseg funkcij obalne straže, te spadajo v pristojnosti različnih politik Unije, v okviru katerih bi si bilo treba prizadevati za oblikovanje sinergij, da bi bili rezultati učinkovitejši in uspešnejši.

| (32) | Države članice bi morale pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo v okviru Instrumenta in so povezani z varovanjem meja na morju, posebno pozornost nameniti mednarodnim obveznostim, ki jih imajo v zvezi z operacijami iskanja in reševanja na morju. V tej zvezi bi moralo biti možno opremo in sisteme, ki so podprti v okviru Instrumenta, uporabljati za operacije iskanja in reševanja v situacijah, ki lahko nastanejo med operacijo varovanja meja na morju. |
| --- | --- |

(32)

Države članice bi morale pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo v okviru Instrumenta in so povezani z varovanjem meja na morju, posebno pozornost nameniti mednarodnim obveznostim, ki jih imajo v zvezi z operacijami iskanja in reševanja na morju. V tej zvezi bi moralo biti možno opremo in sisteme, ki so podprti v okviru Instrumenta, uporabljati za operacije iskanja in reševanja v situacijah, ki lahko nastanejo med operacijo varovanja meja na morju.

| (33) | Poleg sodelovanja pri funkcijah obalne straže na ravni Unije med Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, Evropsko agencijo za pomorsko varnost, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (26), in Evropsko agencijo za nadzor ribištva, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2019/473 Evropskega parlamenta in Sveta (27), bi bilo treba skladnost med dejavnostmi na področju pomorstva izboljšati tudi na nacionalni ravni. Sinergije med različnimi akterji v pomorskem okolju bi morale biti skladne z evropskim integriranim upravljanjem meja in strategijami za pomorsko varnost. |
| --- | --- |

(33)

Poleg sodelovanja pri funkcijah obalne straže na ravni Unije med Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, Evropsko agencijo za pomorsko varnost, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (26), in Evropsko agencijo za nadzor ribištva, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2019/473 Evropskega parlamenta in Sveta (27), bi bilo treba skladnost med dejavnostmi na področju pomorstva izboljšati tudi na nacionalni ravni. Sinergije med različnimi akterji v pomorskem okolju bi morale biti skladne z evropskim integriranim upravljanjem meja in strategijami za pomorsko varnost.

| (34) | Da bi se okrepila medsebojno dopolnjevanje pomorskih dejavnosti in skladnost med njimi, preprečilo podvajanje prizadevanj in ublažile proračunske omejitve pri dragih dejavnostih, kot so dejavnosti na področju pomorstva, bi moralo biti mogoče Instrument uporabljati tudi za podporo pomorskim operacijam večnamenskega značaja. |
| --- | --- |

(34)

Da bi se okrepila medsebojno dopolnjevanje pomorskih dejavnosti in skladnost med njimi, preprečilo podvajanje prizadevanj in ublažile proračunske omejitve pri dragih dejavnostih, kot so dejavnosti na področju pomorstva, bi moralo biti mogoče Instrument uporabljati tudi za podporo pomorskim operacijam večnamenskega značaja.

| (35) | Opremo in sisteme IKT, ki se financirajo v okviru Instrumenta, bi moralo biti mogoče uporabljati tudi za doseganje ciljev Sklada za notranjo varnost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (28) (+), ter Sklada za azil, migracije in vključevanje, vzpostavljenega z Uredbo (EU) .../... (++). Taka oprema in sistemi IKT bi morali ostati na voljo in bi jih moralo biti mogoče dalje uporabljati za učinkovite in varne dejavnosti nadzora meja, njihova uporaba za cilje Sklada za notranjo varnost ter Sklada za azil, migracije in vključevanje pa bi morala biti časovno omejena. |
| --- | --- |

(35)

Opremo in sisteme IKT, ki se financirajo v okviru Instrumenta, bi moralo biti mogoče uporabljati tudi za doseganje ciljev Sklada za notranjo varnost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta (28) (+), ter Sklada za azil, migracije in vključevanje, vzpostavljenega z Uredbo (EU) .../... (++). Taka oprema in sistemi IKT bi morali ostati na voljo in bi jih moralo biti mogoče dalje uporabljati za učinkovite in varne dejavnosti nadzora meja, njihova uporaba za cilje Sklada za notranjo varnost ter Sklada za azil, migracije in vključevanje pa bi morala biti časovno omejena.

| (36) | Instrument bi moral v skladu s svojima specifičnima ciljema prvenstveno služiti notranji politiki Unije. Obenem bi moral Instrument, kadar je to primerno, dopuščati podporo za ukrepe v skladu s prednostnimi nalogami Unije v tretjih državah in v zvezi z njimi. Te ukrepe bi bilo treba izvajati ob popolni sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki se podpirajo z instrumenti Unije za zunanje financiranje in ki bi jih ti ukrepi morali dopolnjevati. Zlasti bi bilo treba te ukrepe izvajati na način, ki zagotavlja dosledno koherentnost z zunanjo politiko Unije, spoštuje načelo koherentnosti politik za razvoju in je skladen z dokumenti za strateško načrtovanje za zadevno državo ali regijo. Taki ukrepi bi morali biti osredotočeni tudi na ukrepe, ki niso usmerjeni v razvoj, služiti interesom notranje politike Unije in biti skladni z dejavnostmi, ki se izvajajo v Uniji. Komisija bi moral pri vmesnem in retrospektivnem ocenjevanju posebno pozornost nameniti izvajanju ukrepov v tretjih državah ali v zvezi z njimi. |
| --- | --- |

(36)

Instrument bi moral v skladu s svojima specifičnima ciljema prvenstveno služiti notranji politiki Unije. Obenem bi moral Instrument, kadar je to primerno, dopuščati podporo za ukrepe v skladu s prednostnimi nalogami Unije v tretjih državah in v zvezi z njimi. Te ukrepe bi bilo treba izvajati ob popolni sinergiji in skladnosti z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki se podpirajo z instrumenti Unije za zunanje financiranje in ki bi jih ti ukrepi morali dopolnjevati. Zlasti bi bilo treba te ukrepe izvajati na način, ki zagotavlja dosledno koherentnost z zunanjo politiko Unije, spoštuje načelo koherentnosti politik za razvoju in je skladen z dokumenti za strateško načrtovanje za zadevno državo ali regijo. Taki ukrepi bi morali biti osredotočeni tudi na ukrepe, ki niso usmerjeni v razvoj, služiti interesom notranje politike Unije in biti skladni z dejavnostmi, ki se izvajajo v Uniji. Komisija bi moral pri vmesnem in retrospektivnem ocenjevanju posebno pozornost nameniti izvajanju ukrepov v tretjih državah ali v zvezi z njimi.

| (37) | S sredstvi iz proračuna Unije bi bilo treba financirati predvsem ukrepe, pri katerih je mogoče s posredovanjem Unije zagotoviti dodano vrednost v primerjavi s samostojnim ukrepanjem držav članic. Ker je Unija v boljšem položaju kot države članice, da zagotovi okvir za izražanje solidarnosti Unije na področjih nadzora meja, skupne vizumske politike in upravljanja migracijskih tokov ter da vzpostavi platformo za oblikovanje skupnih obsežnih informacijskih sistemov za podporo tem politikam, bi morala finančna podpora na podlagi te uredbe prispevati zlasti k okrepitvi nacionalnih zmogljivosti in zmogljivosti Unije na teh področjih. |
| --- | --- |

(37)

S sredstvi iz proračuna Unije bi bilo treba financirati predvsem ukrepe, pri katerih je mogoče s posredovanjem Unije zagotoviti dodano vrednost v primerjavi s samostojnim ukrepanjem držav članic. Ker je Unija v boljšem položaju kot države članice, da zagotovi okvir za izražanje solidarnosti Unije na področjih nadzora meja, skupne vizumske politike in upravljanja migracijskih tokov ter da vzpostavi platformo za oblikovanje skupnih obsežnih informacijskih sistemov za podporo tem politikam, bi morala finančna podpora na podlagi te uredbe prispevati zlasti k okrepitvi nacionalnih zmogljivosti in zmogljivosti Unije na teh področjih.

| (38) | Prejemniki sredstev Unije bi morali pri spodbujanju ukrepov, ki se podpirajo v okviru Instrumenta, zagotavljati informacije v jeziku ali jezikih ciljnega občinstva. Za zagotavljanje prepoznavnosti financiranja Unije bi morali prejemniki sredstev Unije pri komuniciranju o ukrepu navesti izvor teh sredstev. Zato bi morali prejemniki zagotoviti, da je na vsem komunikacijskem gradivu, namenjenem medijem in javnosti, prikazan emblem Unije in izrecno navedena finančna podpora Unije. |
| --- | --- |

(38)

Prejemniki sredstev Unije bi morali pri spodbujanju ukrepov, ki se podpirajo v okviru Instrumenta, zagotavljati informacije v jeziku ali jezikih ciljnega občinstva. Za zagotavljanje prepoznavnosti financiranja Unije bi morali prejemniki sredstev Unije pri komuniciranju o ukrepu navesti izvor teh sredstev. Zato bi morali prejemniki zagotoviti, da je na vsem komunikacijskem gradivu, namenjenem medijem in javnosti, prikazan emblem Unije in izrecno navedena finančna podpora Unije.

| (39) | Komisiji bi moralo biti omogočeno, da finančna sredstva v okviru Instrumenta uporablja za spodbujanje najboljših praks in izmenjavo informacij glede izvajanja Instrumenta. |
| --- | --- |

(39)

Komisiji bi moralo biti omogočeno, da finančna sredstva v okviru Instrumenta uporablja za spodbujanje najboljših praks in izmenjavo informacij glede izvajanja Instrumenta.

| (40) | Komisija bi morala pravočasno objavljati informacije o podpori, zagotovljeni iz tematskega instrumenta v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, in bi morala take informacije po potrebi posodabljati. Podatke bi moralo biti mogoče razvrščati po specifičnem cilju, imenu upravičenca, znesku prevzetih pravnih obveznosti ter naravi in namenu ukrepa. |
| --- | --- |

(40)

Komisija bi morala pravočasno objavljati informacije o podpori, zagotovljeni iz tematskega instrumenta v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, in bi morala take informacije po potrebi posodabljati. Podatke bi moralo biti mogoče razvrščati po specifičnem cilju, imenu upravičenca, znesku prevzetih pravnih obveznosti ter naravi in namenu ukrepa.

| (41) | Za državo članico se lahko šteje, da ne spoštuje ustreznega pravnega reda Unije, tudi kar zadeva uporabo operativne podpore v okviru Instrumenta, če ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi Pogodb na področju upravljanja meja in vizumske politike, tudi kar zadeva obveznosti na področju temeljnih pravic, če obstaja očitno tveganje, da bi ta država članica pri izvajanju pravnega reda na področju upravljanja meja in vizumske politike lahko huje kršila vrednote Unije, ali če so bile v ocenjevalnem poročilu v okviru schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma, določenega v Uredbi (EU) št. 1053/2013, na zadevnem področju ugotovljene pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(41)

Za državo članico se lahko šteje, da ne spoštuje ustreznega pravnega reda Unije, tudi kar zadeva uporabo operativne podpore v okviru Instrumenta, če ni izpolnila svojih obveznosti na podlagi Pogodb na področju upravljanja meja in vizumske politike, tudi kar zadeva obveznosti na področju temeljnih pravic, če obstaja očitno tveganje, da bi ta država članica pri izvajanju pravnega reda na področju upravljanja meja in vizumske politike lahko huje kršila vrednote Unije, ali če so bile v ocenjevalnem poročilu v okviru schengenskega ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma, določenega v Uredbi (EU) št. 1053/2013, na zadevnem področju ugotovljene pomanjkljivosti.

| (42) | Instrument bi moral zagotoviti, da je razdelitev virov za doseganje ciljev iz te uredbe pravična in transparentna. Za zagotovitev izpolnitve zahtev glede preglednosti bi morala Komisija objaviti informacije o letnih in večletnih programih dela tematskega instrumenta. V skladu z Uredbo (EU) .../... (+) bi morala vsaka država članica zagotoviti, da je v šestih mesecih od odobritve njenega programa vzpostavljeno spletno mesto, na katerem so na voljo informacije o njenem programu, ki zajemajo cilje, dejavnosti, razpoložljive možnosti financiranja in dosežke programa. |
| --- | --- |

(42)

Instrument bi moral zagotoviti, da je razdelitev virov za doseganje ciljev iz te uredbe pravična in transparentna. Za zagotovitev izpolnitve zahtev glede preglednosti bi morala Komisija objaviti informacije o letnih in večletnih programih dela tematskega instrumenta. V skladu z Uredbo (EU) .../... (+) bi morala vsaka država članica zagotoviti, da je v šestih mesecih od odobritve njenega programa vzpostavljeno spletno mesto, na katerem so na voljo informacije o njenem programu, ki zajemajo cilje, dejavnosti, razpoložljive možnosti financiranja in dosežke programa.

| (43) | V tej uredbi bi bilo treba določiti začetne zneske za programe držav članic, ki zajemajo fiksne zneske, kot je določeno v Prilogi I, in znesek, izračunan na podlagi meril, določenih v navedeni prilogi, ter odražajo dolžino odsekov kopenske in morske meje ter stopnje vpliva nanje, delovno obremenitev na letališčih in konzulatih ter število konzulatov. Glede na posebne potrebe tistih držav članic, ki so imele v letih 2018 in 2019 največje število prošenj za azil na prebivalca, je primerno, da se povečajo fiksni zneski za Ciper, Malto in Grčijo. |
| --- | --- |

(43)

V tej uredbi bi bilo treba določiti začetne zneske za programe držav članic, ki zajemajo fiksne zneske, kot je določeno v Prilogi I, in znesek, izračunan na podlagi meril, določenih v navedeni prilogi, ter odražajo dolžino odsekov kopenske in morske meje ter stopnje vpliva nanje, delovno obremenitev na letališčih in konzulatih ter število konzulatov. Glede na posebne potrebe tistih držav članic, ki so imele v letih 2018 in 2019 največje število prošenj za azil na prebivalca, je primerno, da se povečajo fiksni zneski za Ciper, Malto in Grčijo.

| (44) | Začetni zneski za programe držav članic bi morali biti podlaga za dolgoročne naložbe držav članic. Da bi se upoštevale spremembe izhodiščnega stanja, kot sta pritisk na zunanje meje in delovna obremenitev na zunanjih mejah in konzulatih, bi bilo treba državam članicam na sredini programskega obdobja dodeliti dodaten znesek, ki bi moral temeljiti na statističnih podatkih, v skladu s Prilogo I, ob upoštevanju stanja izvajanja njihovih programov. |
| --- | --- |

(44)

Začetni zneski za programe držav članic bi morali biti podlaga za dolgoročne naložbe držav članic. Da bi se upoštevale spremembe izhodiščnega stanja, kot sta pritisk na zunanje meje in delovna obremenitev na zunanjih mejah in konzulatih, bi bilo treba državam članicam na sredini programskega obdobja dodeliti dodaten znesek, ki bi moral temeljiti na statističnih podatkih, v skladu s Prilogo I, ob upoštevanju stanja izvajanja njihovih programov.

| (45) | Komisija bi morala opraviti vmesno ocenjevanje te uredbe. S tem vmesnim ocenjevanjem bi bilo treba oceniti učinkovitost in dodano vrednost Unije pri Instrumentu ter zagotoviti transparenten pregled nad izvajanjem Instrumenta. |
| --- | --- |

(45)

Komisija bi morala opraviti vmesno ocenjevanje te uredbe. S tem vmesnim ocenjevanjem bi bilo treba oceniti učinkovitost in dodano vrednost Unije pri Instrumentu ter zagotoviti transparenten pregled nad izvajanjem Instrumenta.

| (46) | Ker se izzivi na področju upravljanja meja in vizumske politike nenehno spreminjajo, je treba dodeljevanje financiranja prilagajati spremembam pri prednostnih nalogah na področju vizumske politike in upravljanja meja, vključno s spremembami, ki so posledica povečanega pritiska na meji, ter financiranje usmeriti v prednostne naloge z največjo dodano vrednostjo Unije. Za odzivanje na nujne potrebe ter spremembe politike in prednostnih nalog Unije in za usmerjanje financiranja v ukrepe z visoko dodano vrednostjo Unije bi se moral del financiranja prek tematskega instrumenta redno dodeljevati posebnim ukrepom, ukrepom Unije in nujni pomoči. Tematski instrument ponuja prožnost pri upravljanju Instrumenta in bi ga bilo lahko izvajati tudi prek programov držav članic. |
| --- | --- |

(46)

Ker se izzivi na področju upravljanja meja in vizumske politike nenehno spreminjajo, je treba dodeljevanje financiranja prilagajati spremembam pri prednostnih nalogah na področju vizumske politike in upravljanja meja, vključno s spremembami, ki so posledica povečanega pritiska na meji, ter financiranje usmeriti v prednostne naloge z največjo dodano vrednostjo Unije. Za odzivanje na nujne potrebe ter spremembe politike in prednostnih nalog Unije in za usmerjanje financiranja v ukrepe z visoko dodano vrednostjo Unije bi se moral del financiranja prek tematskega instrumenta redno dodeljevati posebnim ukrepom, ukrepom Unije in nujni pomoči. Tematski instrument ponuja prožnost pri upravljanju Instrumenta in bi ga bilo lahko izvajati tudi prek programov držav članic.

| (47) | Države članice bi bilo treba spodbujati, da del dodelitev njihovim programom uporabijo za financiranje ukrepov iz Priloge IV in tako pridobijo večji prispevek Unije. |
| --- | --- |

(47)

Države članice bi bilo treba spodbujati, da del dodelitev njihovim programom uporabijo za financiranje ukrepov iz Priloge IV in tako pridobijo večji prispevek Unije.

| (48) | Instrument bi moral prispevati h kritju operativnih stroškov, povezanih z upravljanjem meja, skupno vizumsko politiko in obsežnimi informacijskimi sistemi, da se državam članicam omogoči ohranjanje zmogljivosti, ki so ključne za Unijo kot celoto. Taka podpora bi morala biti v obliki celotnega kritja posebnih stroškov, povezanih s cilji Instrumenta, in bi morala tvoriti sestavni del programov držav članic. |
| --- | --- |

(48)

Instrument bi moral prispevati h kritju operativnih stroškov, povezanih z upravljanjem meja, skupno vizumsko politiko in obsežnimi informacijskimi sistemi, da se državam članicam omogoči ohranjanje zmogljivosti, ki so ključne za Unijo kot celoto. Taka podpora bi morala biti v obliki celotnega kritja posebnih stroškov, povezanih s cilji Instrumenta, in bi morala tvoriti sestavni del programov držav članic.

| (49) | Poleg začetne dodelitve bi se lahko del razpoložljivih sredstev v okviru Instrumenta programom držav članic dodelil za izvajanje posebnih ukrepov. Ti posebni ukrepi bi morali biti opredeljeni na ravni Unije in bi se morali nanašati na ukrepe z dodano vrednostjo Unije, ki zahtevajo sodelovanje med državami članicami, ali za ukrepe, potrebne za odziv na razvoj dogodkov v Uniji, zaradi katerih je treba eni ali več državam članicam nameniti dodatno financiranje za eno ali več držav članic, na primer nakup tehnične opreme, ki jo potrebuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo za izvajanje svojih operativnih dejavnosti, prek programov držav članic, posodobitev obravnave vlog za izdajo vizuma, razvoj obsežnih informacijskih sistemov in vzpostavitev interoperabilnosti med temi sistemi. Te posebne ukrepe bi morala določiti Komisija v svojih programih dela. |
| --- | --- |

(49)

Poleg začetne dodelitve bi se lahko del razpoložljivih sredstev v okviru Instrumenta programom držav članic dodelil za izvajanje posebnih ukrepov. Ti posebni ukrepi bi morali biti opredeljeni na ravni Unije in bi se morali nanašati na ukrepe z dodano vrednostjo Unije, ki zahtevajo sodelovanje med državami članicami, ali za ukrepe, potrebne za odziv na razvoj dogodkov v Uniji, zaradi katerih je treba eni ali več državam članicam nameniti dodatno financiranje za eno ali več držav članic, na primer nakup tehnične opreme, ki jo potrebuje Evropska agencija za mejno in obalno stražo za izvajanje svojih operativnih dejavnosti, prek programov držav članic, posodobitev obravnave vlog za izdajo vizuma, razvoj obsežnih informacijskih sistemov in vzpostavitev interoperabilnosti med temi sistemi. Te posebne ukrepe bi morala določiti Komisija v svojih programih dela.

| (50) | Za dopolnjevanje izvajanja cilja politike Instrumenta na nacionalni ravni prek programov držav članic bi moral Instrument zagotavljati tudi podporo za ukrepe na ravni Unije. Taki ukrepi bi morali služiti splošnim strateškim namenom v okviru področja ukrepanja Instrumenta v zvezi z analizo politik in inovacijami v politikah, transnacionalnim vzajemnim učenjem in partnerstvi ter preskušanjem novih pobud in ukrepov po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(50)

Za dopolnjevanje izvajanja cilja politike Instrumenta na nacionalni ravni prek programov držav članic bi moral Instrument zagotavljati tudi podporo za ukrepe na ravni Unije. Taki ukrepi bi morali služiti splošnim strateškim namenom v okviru področja ukrepanja Instrumenta v zvezi z analizo politik in inovacijami v politikah, transnacionalnim vzajemnim učenjem in partnerstvi ter preskušanjem novih pobud in ukrepov po vsej Uniji.

| (51) | Za okrepitev sposobnosti Unije, da se nemudoma odzove na nujne in posebne potrebe v primeru izrednih razmer, na primer velikega ali nesorazmernega prihoda državljanov tretjih držav, zlasti na tistih odsekih meje, za katere je bila v skladu z Uredbo (EU) 2019/1896 določena visoka ali kritična stopnja vpliva, ali v drugih primerih, za katere je ustrezno utemeljeno, da je potrebno takojšnje ukrepanje na zunanjih mejah, bi moralo biti mogoče zagotoviti nujno pomoč v skladu z okvirom iz te uredbe. |
| --- | --- |

(51)

Za okrepitev sposobnosti Unije, da se nemudoma odzove na nujne in posebne potrebe v primeru izrednih razmer, na primer velikega ali nesorazmernega prihoda državljanov tretjih držav, zlasti na tistih odsekih meje, za katere je bila v skladu z Uredbo (EU) 2019/1896 določena visoka ali kritična stopnja vpliva, ali v drugih primerih, za katere je ustrezno utemeljeno, da je potrebno takojšnje ukrepanje na zunanjih mejah, bi moralo biti mogoče zagotoviti nujno pomoč v skladu z okvirom iz te uredbe.

| (52) | Ta uredba za celotno trajanje Instrumenta določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (29). Prednostni referenčni znesek, dodeljen Instrumentu, je povečan za dodatni znesek 1 milijarde EUR v cenah iz leta 2018, kot je določeno v Prilogi II k Uredbi Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (30). |
| --- | --- |

(52)

Ta uredba za celotno trajanje Instrumenta določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (29). Prednostni referenčni znesek, dodeljen Instrumentu, je povečan za dodatni znesek 1 milijarde EUR v cenah iz leta 2018, kot je določeno v Prilogi II k Uredbi Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (30).

| (53) | Za Instrument se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (31) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom. |
| --- | --- |

(53)

Za Instrument se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (31) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom.

| (54) | Za izvajanje ukrepov v okviru deljenega upravljanja bi moral biti Instrument del skladnega okvira, ki ga sestavljajo ta uredba, finančna uredba in Uredba (EU) .../... (+). |
| --- | --- |

(54)

Za izvajanje ukrepov v okviru deljenega upravljanja bi moral biti Instrument del skladnega okvira, ki ga sestavljajo ta uredba, finančna uredba in Uredba (EU) .../... (+).

| (55) | Uredba (EU) .../... (+) določa okvir za ukrepe Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada plus, Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo, Sklada za pravični prehod, Sklada za azil, migracije in vključevanje, Sklada za notranjo varnost ter Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter določa zlasti pravila o načrtovanju, spremljanju in ocenjevanju, upravljanju in nadzoru skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Poleg tega je treba v tej uredbi določiti cilje Instrumenta glede upravljanja meja in vizumske politike ter posebne določbe glede ukrepov, ki se lahko financirajo v okviru Instrumenta. |
| --- | --- |

(55)

Uredba (EU) .../... (+) določa okvir za ukrepe Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada plus, Kohezijskega sklada, Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo, Sklada za pravični prehod, Sklada za azil, migracije in vključevanje, Sklada za notranjo varnost ter Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja ter določa zlasti pravila o načrtovanju, spremljanju in ocenjevanju, upravljanju in nadzoru skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja. Poleg tega je treba v tej uredbi določiti cilje Instrumenta glede upravljanja meja in vizumske politike ter posebne določbe glede ukrepov, ki se lahko financirajo v okviru Instrumenta.

| (56) | Shema predhodnega financiranja za Instrument je določena v Uredbi (EU) .../... (+), posebna stopnja predhodnega financiranja pa je določena v tej uredbi. Poleg tega je za zagotovitev hitrega odziva na izredne razmere primerno, da se določi posebna stopnja predhodnega financiranja za nujno pomoč. Shema predhodnega financiranja bi morala zagotoviti, da imajo države članice dovolj sredstev, s katerimi lahko upravičence podpirajo od začetka izvajanja njihovih programov. |
| --- | --- |

(56)

Shema predhodnega financiranja za Instrument je določena v Uredbi (EU) .../... (+), posebna stopnja predhodnega financiranja pa je določena v tej uredbi. Poleg tega je za zagotovitev hitrega odziva na izredne razmere primerno, da se določi posebna stopnja predhodnega financiranja za nujno pomoč. Shema predhodnega financiranja bi morala zagotoviti, da imajo države članice dovolj sredstev, s katerimi lahko upravičence podpirajo od začetka izvajanja njihovih programov.

| (57) | Vrste financiranja in metode izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati glede na njihovo zmožnost uresničevanja specifičnih ciljev ukrepov in doseganja rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in tveganje neskladnosti. Pri tej izbiri bi bilo treba upoštevati uporabo pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Vrste financiranja in metode izvajanja na podlagi te uredbe bi bilo treba izbrati glede na njihovo zmožnost uresničevanja specifičnih ciljev ukrepov in doseganja rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in tveganje neskladnosti. Pri tej izbiri bi bilo treba upoštevati uporabo pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranje, ki ni povezano s stroški, kot je določeno v členu 125(1) finančne uredbe.

| (58) | V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se nepovratna sredstva lahko dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da prosilec lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar pa stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni do financiranja Unije, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da pri zagotavljanju podpore Unije ne bi prihajalo do motenj, ki bi lahko škodovale interesom Unije, bi moralo biti za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 mogoče stroške, nastale v zvezi z ukrepi, ki se podpirajo na podlagi te uredbe v okviru neposrednega upravljanja in so se že začeli izvajati, šteti za upravičene do financiranja Unije od 1. januarja 2021, tudi če so ti stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva ali prošnje za pomoč. |
| --- | --- |

(58)

V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se nepovratna sredstva lahko dodelijo za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da prosilec lahko dokaže, da je bilo treba ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar pa stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni do financiranja Unije, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da pri zagotavljanju podpore Unije ne bi prihajalo do motenj, ki bi lahko škodovale interesom Unije, bi moralo biti za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 mogoče stroške, nastale v zvezi z ukrepi, ki se podpirajo na podlagi te uredbe v okviru neposrednega upravljanja in so se že začeli izvajati, šteti za upravičene do financiranja Unije od 1. januarja 2021, tudi če so ti stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva ali prošnje za pomoč.

| (59) | Da bi se kar najbolje izkoristilo načelo enotne revizije, je ustrezno določiti posebna pravila za kontrolo in revizijo projektov, pri katerih so upravičenci mednarodne organizacije, katerih sisteme notranje kontrole je Komisija pozitivno ocenila. Pri takih projektih bi morali imeti organi upravljanja možnost omejiti svoja upravljalna preverjanja, če upravičenec pravočasno predloži vse potrebne podatke in informacije o napredku projekta in upravičenosti povezanih izdatkov. Poleg tega, kadar je projekt, ki ga izvaja taka mednarodna organizacija, del revizijskega vzorca, bi moralo biti revizijskemu organu omogočeno, da svoje delo opravlja v skladu z načeli Mednarodnega standarda sorodnih storitev (ISRS) 4400, „Obveznosti izvajanja dogovorjenih postopkov v zvezi s finančnimi informacijami“. |
| --- | --- |

(59)

Da bi se kar najbolje izkoristilo načelo enotne revizije, je ustrezno določiti posebna pravila za kontrolo in revizijo projektov, pri katerih so upravičenci mednarodne organizacije, katerih sisteme notranje kontrole je Komisija pozitivno ocenila. Pri takih projektih bi morali imeti organi upravljanja možnost omejiti svoja upravljalna preverjanja, če upravičenec pravočasno predloži vse potrebne podatke in informacije o napredku projekta in upravičenosti povezanih izdatkov. Poleg tega, kadar je projekt, ki ga izvaja taka mednarodna organizacija, del revizijskega vzorca, bi moralo biti revizijskemu organu omogočeno, da svoje delo opravlja v skladu z načeli Mednarodnega standarda sorodnih storitev (ISRS) 4400, „Obveznosti izvajanja dogovorjenih postopkov v zvezi s finančnimi informacijami“.

| (60) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (32) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (33), (Euratom, ES) št. 2185/96 (34) in (EU) 2017/1939 (35) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij.
  Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (36). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale v celoti sodelovati in zagotavljati vso potrebno pomoč institucijam, organom, uradom in agencijam Unije v zvezi z zaščito finančnih interesov Unije. |
| --- | --- |

(60)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (32) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (33), (Euratom, ES) št. 2185/96 (34) in (EU) 2017/1939 (35) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij.

Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (36). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. Države članice bi morale v celoti sodelovati in zagotavljati vso potrebno pomoč institucijam, organom, uradom in agencijam Unije v zvezi z zaščito finančnih interesov Unije.

| (61) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so navedena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

(61)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so navedena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo nadzor odgovornosti finančnih akterjev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

| (62) | V skladu s Sklepom Sveta 2013/755/EU (37) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah ali ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji Instrumenta ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero sta zadevna čezmorska država ali ozemlje povezana. |
| --- | --- |

(62)

V skladu s Sklepom Sveta 2013/755/EU (37) so osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah ali ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji Instrumenta ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero sta zadevna čezmorska država ali ozemlje povezana.

| (63) | V skladu s členom 349 PDEU in sporočilom Komisije z dne 24. oktobra 2017 z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“, ki ga je Svet potrdil v sklepih z dne 12. aprila 2018, bi morale zadevne države članice zagotoviti, da njihovi programi obravnavajo na novo ponavljajoče se grožnje, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije. Instrument bi moral te države članice podpirati z ustreznimi viri za primerno pomoč najbolj oddaljenim regijam. |
| --- | --- |

(63)

V skladu s členom 349 PDEU in sporočilom Komisije z dne 24. oktobra 2017 z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“, ki ga je Svet potrdil v sklepih z dne 12. aprila 2018, bi morale zadevne države članice zagotoviti, da njihovi programi obravnavajo na novo ponavljajoče se grožnje, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije. Instrument bi moral te države članice podpirati z ustreznimi viri za primerno pomoč najbolj oddaljenim regijam.

| (64) | Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (38) bi bilo treba Instrument oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov Instrumenta. Za merjenje uspešnosti Instrumenta bi bilo treba za vsak specifični cilj Instrumenta določiti kazalnike in povezane cilje. Ti kazalniki bi morali vključevati kvalitativne in kvantitativne kazalnike. |
| --- | --- |

(64)

Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (38) bi bilo treba Instrument oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov Instrumenta. Za merjenje uspešnosti Instrumenta bi bilo treba za vsak specifični cilj Instrumenta določiti kazalnike in povezane cilje. Ti kazalniki bi morali vključevati kvalitativne in kvantitativne kazalnike.

| (65) | Glede na pomen obvladovanja podnebnih sprememb v skladu z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (39), in zavezanostjo ciljem Združenih narodov glede trajnostnega razvoja bi morali ukrepi na podlagi te uredbe prispevati k doseganju skupnega cilja, da se 30 % vseh odhodkov iz večletnega finančnega okvira porabi za širše upoštevanje podnebnih ciljev, ter, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti, k prizadevanjem za izpolnitev ambicije, da se v letu 2024 za odhodke na področju biotske raznovrstnosti nameni 7,5 % proračuna, v letih 2026 in 2027 pa po 10 %. V okviru Instrumenta bi bilo treba podpirati dejavnosti, ki spoštujejo podnebne in okoljske standarde ter prednostne naloge Unije in ki ne bi bistveno škodovale okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (40). |
| --- | --- |

(65)

Glede na pomen obvladovanja podnebnih sprememb v skladu z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (39), in zavezanostjo ciljem Združenih narodov glede trajnostnega razvoja bi morali ukrepi na podlagi te uredbe prispevati k doseganju skupnega cilja, da se 30 % vseh odhodkov iz večletnega finančnega okvira porabi za širše upoštevanje podnebnih ciljev, ter, ob upoštevanju obstoječih prekrivanj med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti, k prizadevanjem za izpolnitev ambicije, da se v letu 2024 za odhodke na področju biotske raznovrstnosti nameni 7,5 % proračuna, v letih 2026 in 2027 pa po 10 %. V okviru Instrumenta bi bilo treba podpirati dejavnosti, ki spoštujejo podnebne in okoljske standarde ter prednostne naloge Unije in ki ne bi bistveno škodovale okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (40).

| (66) | Uredba (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (41) in kateri koli akt, ki se uporablja za programsko obdobje 2014–2020, bi se moral še naprej uporabljati za programe in projekte, ki so v programskem obdobju 2014–2020 podprti v okviru Instrumenta. Ker obdobje izvajanja Uredbe (EU) št. 514/2014 delno sovpada s programskim obdobjem, ki ga zajema ta uredba, in da se pri izvajanju nekaterih projektov, odobrenih z navedeno uredbo, zagotovi kontinuiteta, bi bilo treba sprejeti določbe o fazah projektov. Vsaka posamezna faza projekta bi se morala izvajati v skladu s pravili programskega obdobja, v katerem projekt prejema finančna sredstva. |
| --- | --- |

(66)

Uredba (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (41) in kateri koli akt, ki se uporablja za programsko obdobje 2014–2020, bi se moral še naprej uporabljati za programe in projekte, ki so v programskem obdobju 2014–2020 podprti v okviru Instrumenta. Ker obdobje izvajanja Uredbe (EU) št. 514/2014 delno sovpada s programskim obdobjem, ki ga zajema ta uredba, in da se pri izvajanju nekaterih projektov, odobrenih z navedeno uredbo, zagotovi kontinuiteta, bi bilo treba sprejeti določbe o fazah projektov. Vsaka posamezna faza projekta bi se morala izvajati v skladu s pravili programskega obdobja, v katerem projekt prejema finančna sredstva.

| (67) | Komisija in države članice bi morale s pomočjo kazalnikov in finančnega poročanja spremljati izvajanje Instrumenta v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) .../... (+) in te uredbe. Države članice bi morale od leta 2023 Komisiji predložiti letna poročila o smotrnosti, ki zajemajo zadnje obračunsko leto. Ta poročila bi morala vsebovati informacije o napredku pri izvajanju programov držav članic. Države članice bi morale povzetke teh poročil predložiti Komisiji. Komisija bi morala te povzetke prevesti v vse uradne jezike Unije in jih objaviti na svojem spletnem mestu skupaj s povezavami do spletnih mest držav članic iz Uredbe (EU) .../... (+). |
| --- | --- |

(67)

Komisija in države članice bi morale s pomočjo kazalnikov in finančnega poročanja spremljati izvajanje Instrumenta v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) .../... (+) in te uredbe. Države članice bi morale od leta 2023 Komisiji predložiti letna poročila o smotrnosti, ki zajemajo zadnje obračunsko leto. Ta poročila bi morala vsebovati informacije o napredku pri izvajanju programov držav članic. Države članice bi morale povzetke teh poročil predložiti Komisiji. Komisija bi morala te povzetke prevesti v vse uradne jezike Unije in jih objaviti na svojem spletnem mestu skupaj s povezavami do spletnih mest držav članic iz Uredbe (EU) .../... (+).

| (68) | Za dopolnitev in spremembo nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s seznamom ukrepov iz Priloge III, seznamom ukrepov, upravičenih do višjih stopenj sofinanciranja, iz Priloge IV, operativno podporo na podlagi Priloge VII ter nadaljnjim razvojem okvira za spremljanje in ocenjevanje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(68)

Za dopolnitev in spremembo nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s seznamom ukrepov iz Priloge III, seznamom ukrepov, upravičenih do višjih stopenj sofinanciranja, iz Priloge IV, operativno podporo na podlagi Priloge VII ter nadaljnjim razvojem okvira za spremljanje in ocenjevanje. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (69) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (42). Za sprejetje izvedbenih aktov, ki določajo skupne obveznosti držav članic, zlasti obveznosti v zvezi z zagotavljanjem informacij Komisiji, bi se moral uporabiti postopek pregleda, za sprejetje izvedbenih aktov, povezanih s podrobno ureditvijo zagotavljanja informacij Komisiji v okviru načrtovanja in poročanja, pa bi se moral zaradi njihove popolnoma tehnične narave uporabiti svetovalni postopek. Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, v zvezi s sprejetjem sklepov za dodelitev nujne pomoči iz te uredbe, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih glede na naravo in namen take pomoči. |
| --- | --- |

(69)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (42). Za sprejetje izvedbenih aktov, ki določajo skupne obveznosti držav članic, zlasti obveznosti v zvezi z zagotavljanjem informacij Komisiji, bi se moral uporabiti postopek pregleda, za sprejetje izvedbenih aktov, povezanih s podrobno ureditvijo zagotavljanja informacij Komisiji v okviru načrtovanja in poročanja, pa bi se moral zaradi njihove popolnoma tehnične narave uporabiti svetovalni postopek. Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, v zvezi s sprejetjem sklepov za dodelitev nujne pomoči iz te uredbe, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih glede na naravo in namen take pomoči.

| (70) | Udeležba države članice pri Instrumentu ne bi smela sovpadati z njeno udeležbo pri začasnem finančnem instrumentu Unije, ki upravičene države članice med drugim podpira pri financiranju ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega pravnega reda v zvezi z mejami in vizumi ter nadzorom zunanjih meja. |
| --- | --- |

(70)

Udeležba države članice pri Instrumentu ne bi smela sovpadati z njeno udeležbo pri začasnem finančnem instrumentu Unije, ki upravičene države članice med drugim podpira pri financiranju ukrepov na novih zunanjih mejah Unije za izvajanje schengenskega pravnega reda v zvezi z mejami in vizumi ter nadzorom zunanjih meja.

| (71) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(71)

Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (72) | Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (43), ki spadajo na področji iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (44). |
| --- | --- |

(72)

Ta uredba za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (43), ki spadajo na področji iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (44).

| (73) | Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (45), ki spadajo na področji iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (46). |
| --- | --- |

(73)

Ta uredba za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (45), ki spadajo na področji iz točk A in B člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (46).

| (74) | Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (47), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/ES (48). |
| --- | --- |

(74)

Ta uredba za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (47), ki spadajo na področje iz točke A člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/ES (48).

| (75) | Za podrobnejšo določitev narave in načinov udeležbe držav, ki se pridružijo izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v Instrumentu, bi bilo treba med Unijo in temi državami vzpostaviti dodatne ureditve na podlagi ustreznih določb iz zadevnih pridružitvenih sporazumov. Takšne ureditve bi morale biti mednarodni sporazumi v smislu člena 218 PDEU. Da bi čim bolj zmanjšali morebitno vrzel med trenutkom, ko Instrument postane zavezujoč za zadevno državo, in začetkom veljavnosti ureditev, je primerno pogajanja o teh ureditvah začeti čim prej po tem, ko zadevna država Svetu in Komisiji uradno sporoči svojo odločitev, da sprejema vsebino Instrumenta in da ga bo prenesla v svoj notranji pravni red. Takšne ureditve bi bilo treba vzpostaviti po tem, ko je zadevna država pisno potrdila, da je izpolnila vse svoje notranje zahteve. |
| --- | --- |

(75)

Za podrobnejšo določitev narave in načinov udeležbe držav, ki se pridružijo izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v Instrumentu, bi bilo treba med Unijo in temi državami vzpostaviti dodatne ureditve na podlagi ustreznih določb iz zadevnih pridružitvenih sporazumov. Takšne ureditve bi morale biti mednarodni sporazumi v smislu člena 218 PDEU. Da bi čim bolj zmanjšali morebitno vrzel med trenutkom, ko Instrument postane zavezujoč za zadevno državo, in začetkom veljavnosti ureditev, je primerno pogajanja o teh ureditvah začeti čim prej po tem, ko zadevna država Svetu in Komisiji uradno sporoči svojo odločitev, da sprejema vsebino Instrumenta in da ga bo prenesla v svoj notranji pravni red. Takšne ureditve bi bilo treba vzpostaviti po tem, ko je zadevna država pisno potrdila, da je izpolnila vse svoje notranje zahteve.

| (76) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(76)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. Ker ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme to uredbo, odloči, ali jo bo prenesla v svoje nacionalno pravo.

| (77) | Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (49) ne sodeluje. Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(77)

Ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (49) ne sodeluje. Irska torej ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (78) | Obdobje uporabe te uredbe je primerno uskladiti z obdobjem uporabe Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093. |
| --- | --- |

(78)

Obdobje uporabe te uredbe je primerno uskladiti z obdobjem uporabe Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093.

| (79) | Da bi se zagotovila kontinuiteta pri zagotavljanju podpore na zadevnem področju politike in omogočilo, da se izvajanje začne z začetkom večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, bi morala ta uredba nujno začeti veljati čim prej in se uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 – |
| --- | --- |

(79)

Da bi se zagotovila kontinuiteta pri zagotavljanju podpore na zadevnem področju politike in omogočilo, da se izvajanje začne z začetkom večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, bi morala ta uredba nujno začeti veljati čim prej in se uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (v nadaljnjem besedilu: Instrument) v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (v nadaljnjem besedilu: Sklad) za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

Ta uredba skupaj z Uredbo (EU) .../... (+) vzpostavlja Sklad za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

Ta uredba določa cilj politike Instrumenta, specifična cilja Instrumenta in ukrepe za doseganje teh specifičnih ciljev, proračun za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje takega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „mejni prehod“ pomeni mejni prehod, kakor je opredeljen v točki 8 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

(1)

„mejni prehod“ pomeni mejni prehod, kakor je opredeljen v točki 8 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399;

| (2) | „evropsko integrirano upravljanje meja“ pomeni evropsko integrirano upravljanje meja, kakor je opredeljeno v členu 3 Uredbe (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

(2)

„evropsko integrirano upravljanje meja“ pomeni evropsko integrirano upravljanje meja, kakor je opredeljeno v členu 3 Uredbe (EU) 2019/1896;

| (3) | „zunanje meje“ pomeni zunanje meje, kakor so opredeljene v točki 2 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399 in notranje meje, na katerih nadzor še ni bil odpravljen; |
| --- | --- |

(3)

„zunanje meje“ pomeni zunanje meje, kakor so opredeljene v točki 2 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399 in notranje meje, na katerih nadzor še ni bil odpravljen;

| (4) | „odsek zunanje meje“ pomeni odsek zunanje meje, kakor je opredeljen v točki 11 člena 2 Uredbe (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

(4)

„odsek zunanje meje“ pomeni odsek zunanje meje, kakor je opredeljen v točki 11 člena 2 Uredbe (EU) 2019/1896;

| (5) | „žariščno območje“ pomeni žariščno območje, kakor je opredeljeno v točki 23 člena 2 Uredbe (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

(5)

„žariščno območje“ pomeni žariščno območje, kakor je opredeljeno v točki 23 člena 2 Uredbe (EU) 2019/1896;

| (6) | „notranje meje, na katerih nadzor še ni bil odpravljen“ pomeni:






  (a) | skupno mejo med državo članico, ki v celoti izvaja schengenski pravni red, in državo članico, ki je dolžna v celoti izvajati schengenski pravni red skladno z aktom o pristopu te države članice, za katero pa zadevni sklep Sveta o dovoljenju za polno izvajanje tega pravnega reda še ni začel veljati; |
| --- | --- | --- |

(6)

„notranje meje, na katerih nadzor še ni bil odpravljen“ pomeni:

(a)

skupno mejo med državo članico, ki v celoti izvaja schengenski pravni red, in državo članico, ki je dolžna v celoti izvajati schengenski pravni red skladno z aktom o pristopu te države članice, za katero pa zadevni sklep Sveta o dovoljenju za polno izvajanje tega pravnega reda še ni začel veljati;

| (b) | skupno mejo med dvema državama članicama, ki sta dolžni v celoti izvajati schengenski pravni red skladno z ustreznima aktoma o pristopu teh dveh držav članic, za kateri pa zadevni sklep Sveta o dovoljenju za polno izvajanje tega pravnega reda še ni začel veljati; |
| --- | --- |

(b)

skupno mejo med dvema državama članicama, ki sta dolžni v celoti izvajati schengenski pravni red skladno z ustreznima aktoma o pristopu teh dveh držav članic, za kateri pa zadevni sklep Sveta o dovoljenju za polno izvajanje tega pravnega reda še ni začel veljati;

| (7) | „izredne razmere“ pomeni razmere, ki so nastale zaradi resnega in izjemnega pritiska, ko veliko ali nesorazmerno število državljanov tretjih držav prehaja ali je prešlo zunanje meje ene ali več držav članic ali pa se pričakuje, da jih bodo prešli, ali ko pride do incidentov v zvezi z nezakonitim priseljevanjem ali čezmejnim kriminalom na zunanjih mejah ene ali več držav članic, in imajo ti incidenti odločilen vpliv na varnost meje, in sicer v takšni meri, da ogrožajo delovanje schengenskega območja, oziroma katere koli druge razmere, za katere je ustrezno utemeljeno, da zahtevajo takojšnje ukrepanje na zunanjih mejah, v okviru ciljev Instrumenta; |
| --- | --- |

(7)

„izredne razmere“ pomeni razmere, ki so nastale zaradi resnega in izjemnega pritiska, ko veliko ali nesorazmerno število državljanov tretjih držav prehaja ali je prešlo zunanje meje ene ali več držav članic ali pa se pričakuje, da jih bodo prešli, ali ko pride do incidentov v zvezi z nezakonitim priseljevanjem ali čezmejnim kriminalom na zunanjih mejah ene ali več držav članic, in imajo ti incidenti odločilen vpliv na varnost meje, in sicer v takšni meri, da ogrožajo delovanje schengenskega območja, oziroma katere koli druge razmere, za katere je ustrezno utemeljeno, da zahtevajo takojšnje ukrepanje na zunanjih mejah, v okviru ciljev Instrumenta;

| (8) | „posebni ukrepi“ pomeni transnacionalne ali nacionalne projekte, ki v skladu s cilji Instrumenta ustvarjajo dodano vrednost Unije in v zvezi s katerimi lahko ena, več ali vse države članice prejmejo dodatno dodelitev za svoje programe; |
| --- | --- |

(8)

„posebni ukrepi“ pomeni transnacionalne ali nacionalne projekte, ki v skladu s cilji Instrumenta ustvarjajo dodano vrednost Unije in v zvezi s katerimi lahko ena, več ali vse države članice prejmejo dodatno dodelitev za svoje programe;

| (9) | „operativna podpora“ pomeni del dodelitve državi članici, ki se lahko uporabi za podporo javnim organom, odgovornim za izvajanje nalog in zagotavljanje storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo; |
| --- | --- |

(9)

„operativna podpora“ pomeni del dodelitve državi članici, ki se lahko uporabi za podporo javnim organom, odgovornim za izvajanje nalog in zagotavljanje storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo;

| (10) | „ukrepi Unije“ pomeni transnacionalne projekte ali projekte v posebnem interesu Unije, ki se izvajajo v skladu s cilji Instrumenta. |
| --- | --- |

(10)

„ukrepi Unije“ pomeni transnacionalne projekte ali projekte v posebnem interesu Unije, ki se izvajajo v skladu s cilji Instrumenta.

Člen 3

Cilji Instrumenta

1.   Cilj politike Instrumenta v okviru Sklada je zagotavljati trdno in učinkovito evropsko integrirano upravljanje meja na zunanjih mejah, s tem prispevati k zagotavljanju visoke ravni notranje varnosti v Uniji, ob hkratnem ohranjanju prostega gibanja oseb v Uniji ter ob doslednem spoštovanju ustreznega pravnega reda Unije in mednarodnih obveznosti Unije in držav članic, ki izhajajo iz mednarodnih instrumentov, katerih pogodbenice so.

2.   V okviru cilja politike iz odstavka 1 Instrument prispeva k naslednjima specifičnima ciljema:

| (a) | podpirati učinkovito evropsko integrirano upravljanje meja na zunanjih mejah, ki ga izvaja evropska mejna in obalna straža, kot skupno odgovornost Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter nacionalnih organov, odgovornih za upravljanje meja, da bi se olajšala zakonita prehajanja meje, preprečevala in odkrivala nezakonito priseljevanje in čezmejni kriminal ter učinkovito upravljali migracijski tokovi; |
| --- | --- |

(a)

podpirati učinkovito evropsko integrirano upravljanje meja na zunanjih mejah, ki ga izvaja evropska mejna in obalna straža, kot skupno odgovornost Evropske agencije za mejno in obalno stražo ter nacionalnih organov, odgovornih za upravljanje meja, da bi se olajšala zakonita prehajanja meje, preprečevala in odkrivala nezakonito priseljevanje in čezmejni kriminal ter učinkovito upravljali migracijski tokovi;

| (b) | podpirati skupno vizumsko politiko za zagotovitev harmoniziranega pristopa zvezi z izdajanjem vizumov in za olajšanje zakonitega potovanja, hkrati pa pomagati preprečevati migracijska in varnostna tveganja. |
| --- | --- |

(b)

podpirati skupno vizumsko politiko za zagotovitev harmoniziranega pristopa zvezi z izdajanjem vizumov in za olajšanje zakonitega potovanja, hkrati pa pomagati preprečevati migracijska in varnostna tveganja.

3.   V okviru specifičnih ciljev iz odstavka 2 se Instrument izvaja z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II.

Člen 4

Nediskriminacija in spoštovanje temeljnih pravic

Ukrepi, financirani v okviru Instrumenta, se morajo izvajati ob doslednem spoštovanju pravic in načel iz pravnega reda Unije in Listine ter ob doslednem spoštovanju mednarodnih obveznosti Unije v zvezi s temeljnimi pravicami, zlasti z zagotavljanjem skladnosti z načeloma nediskriminacije in nevračanja.

Člen 5

Področje uporabe podpore

1.   V okviru svojih ciljev in v skladu z izvedbenimi ukrepi iz Priloge II Instrument podpira zlasti ukrepe iz Priloge III.

Za obravnavanje nepredvidenih ali novih razmer se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31, s katerimi spreminja seznam ukrepov iz Priloge III, da se dodajo novi ukrepi.

2.   Za doseganje svojih ciljev lahko Instrument v skladu s prednostnimi nalogami Unije podpira ukrepe iz Priloge III v tretjih državah in v zvezi z njimi, kadar je ustrezno, v skladu s členom 20.

3.   Kar zadeva ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi, Komisija in države članice skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje v skladu s svojimi pristojnostmi zagotovijo usklajevanje z relevantnimi politikami, strategijami in instrumenti Unije. Kar zadeva ukrepe v tretjih državah in v zvezi z njimi, še zlasti zagotovijo, da:

| (a) | se izvajajo v sinergiji in skladno z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki se podpirajo v okviru drugih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

(a)

se izvajajo v sinergiji in skladno z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki se podpirajo v okviru drugih instrumentov Unije;

| (b) | so skladni z zunanjo politiko Unije, upoštevajo načelo skladnosti politike za razvoj in so skladni s strateškimi programskimi dokumenti za zadevno regijo ali državo; |
| --- | --- |

(b)

so skladni z zunanjo politiko Unije, upoštevajo načelo skladnosti politike za razvoj in so skladni s strateškimi programskimi dokumenti za zadevno regijo ali državo;

| (c) | so osredotočeni na ukrepe, ki niso usmerjeni v razvoj, in |
| --- | --- |

(c)

so osredotočeni na ukrepe, ki niso usmerjeni v razvoj, in

| (d) | služijo interesom notranjih politik Unije in so skladni z dejavnostmi, ki se izvajajo znotraj Unije. |
| --- | --- |

(d)

služijo interesom notranjih politik Unije in so skladni z dejavnostmi, ki se izvajajo znotraj Unije.

4.   Naslednji ukrepi niso upravičeni:

| (a) | ukrepi iz točke (a) odstavka 1 Priloge III na tistih notranjih mejah, na katerih nadzor še ni bil odpravljen; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi iz točke (a) odstavka 1 Priloge III na tistih notranjih mejah, na katerih nadzor še ni bil odpravljen;

| (b) | ukrepi v zvezi z začasno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah v smislu točke 1 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi v zvezi z začasno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah v smislu točke 1 člena 2 Uredbe (EU) 2016/399;

| (c) | ukrepi, katerih glavni namen je carinska kontrola. |
| --- | --- |

(c)

ukrepi, katerih glavni namen je carinska kontrola.

Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 se lahko v izrednih razmerah ukrepi iz prvega pododstavka štejejo za upravičene.

POGLAVJE II

FINANČNI IN IZVEDBENI OKVIR

FINANČNI IN IZVEDBENI OKVIR

ODDELEK 1

ODDELEK 1

Skupne določbe

Skupne določbe

Člen 6

Splošna načela

1.   Podpora, zagotovljena v okviru Instrumenta, dopolnjuje nacionalno, regionalno in lokalno ukrepanje ter je osredotočena na to, da doseganje ciljev Instrumenta ustvarja dodano vrednost Unije.

2.   Komisija in države članice zagotovijo, da je podpora, zagotovljena v okviru Instrumenta in s strani držav članic, skladna z ustreznimi ukrepi, politikami in prednostnimi nalogami Unije ter da dopolnjuje podporo, zagotovljeno v okviru drugih instrumentov Unije.

3.   Instrument se izvaja v okviru neposrednega, deljenega ali posrednega upravljanja v skladu s točkami (a), (b) in (c) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe.

Člen 7

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje Instrumenta za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 znašajo 5 241 000 000 EUR v tekočih cenah.

2.   Na podlagi prilagoditve za posamezne programe iz člena 5 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 se znesek iz odstavka 1 tega člena poviša z dodatno dodelitvijo v višini 1 000 000 000 EUR v stalnih cenah iz leta 2018, kot je določeno v Prilogi II k navedeni uredbi.

3.   Finančna sredstva se uporabijo na naslednji način:

| (a) | 3 668 000 000 EUR se dodeli za programe držav članic, od česar se 200 568 000 EUR dodeli za posebno tranzitno shemo iz člena 17; |
| --- | --- |

(a)

3 668 000 000 EUR se dodeli za programe držav članic, od česar se 200 568 000 EUR dodeli za posebno tranzitno shemo iz člena 17;

| (b) | 1 573 000 000 EUR se dodeli za tematski instrument iz člena 8. |
| --- | --- |

(b)

1 573 000 000 EUR se dodeli za tematski instrument iz člena 8.

4.   Dodatna dodelitev iz odstavka 2 se dodeli za tematski instrument iz člena 8.

5.   Na pobudo Komisije se do 0,52 % finančnih sredstev dodeli za tehnično pomoč iz člena 35 Uredbe (EU) 2021/... (+) za izvajanje Instrumenta.

6.   V skladu z relevantnimi določbami iz zadevnih pridružitvenih sporazumov držav, ki se pridružijo izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, se vzpostavijo ureditve za podrobnejšo določitev narave in načina udeležbe teh držav pri Instrumentu. Čim prej po tem, ko zadevna država uradno sporoči svojo odločitev, da sprejema vsebino Instrumenta in da ga bo prenesla v svoj notranji pravni red v skladu z ustreznim pridružitvenim sporazumom, Komisija na podlagi člena 218(3) PDEU Svetu predloži priporočilo za začetek pogajanj o teh ureditvah. Svet brez odlašanja odloča o odobritvi začetka teh pogajanj. Finančni prispevki iz teh držav se dodajo skupnim sredstvom, ki so na voljo iz finančnih sredstev iz odstavka 1.

7.   V skladu s členom 26 Uredbe (EU) .../... (+) se lahko na zahtevo države članice do 5 % začetnih dodelitev tej državi članici iz katerega koli sklada iz navedene uredbe v okviru deljenega upravljanja prerazporedi na Instrument v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja. Komisija ta sredstva izvršuje neposredno v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe ali posredno v skladu s točko (c) navedenega pododstavka. Ta sredstva se uporabijo v korist zadevne države članice.

Člen 8

Splošne določbe o izvajanju tematskega instrumenta

1.   Znesek iz točke (b) člena 7(3) se dodeljuje prožno prek tematskega instrumenta v okviru deljenega, neposrednega ali posrednega upravljanja, kot je določeno v programih dela. Glede na interno naravo Instrumenta je tematski instrument prvenstveno namenjen notranji politiki Unije v skladu s specifičnima ciljema iz člena 3(2).

Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za njegove elemente, ki so naslednji:

| (a) | posebni ukrepi; |
| --- | --- |

(a)

posebni ukrepi;

| (b) | ukrepi Unije in |
| --- | --- |

(b)

ukrepi Unije in

| (c) | nujna pomoč. |
| --- | --- |

(c)

nujna pomoč.

Iz zneska iz točke (b) člena 7(3) te uredbe se podpira tudi tehnična pomoč na pobudo Komisije iz člena 35 Uredbe (EU) 2021/... (+).

2.   Finančna sredstva iz tematskega instrumenta se uporabijo za obravnavanje prednostnih nalog z visoko dodano vrednostjo Unije ali za odzivanje na nujne potrebe v skladu z dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije, kot so odražene v Prilogi II, vključno s potrebo po zaščiti zunanjih meja ter za preprečevanje in odkrivanje čezmejnega kriminala na zunanjih mejah, zlasti tihotapljenja migrantov, trgovine z ljudmi in nedovoljenega priseljevanja, ter za učinkovito upravljanje migracijskih tokov in podpiranje skupne vizumske politike.

S finančnimi sredstvi iz prvega pododstavka tega odstavka, z izjemo finančnih sredstev, uporabljenih za nujno pomoč v skladu s členom 25, se podprejo le ukrepi iz Priloge III.

3.   Komisija sodeluje z organizacijami civilne družbe in relevantnimi mrežami, zlasti za pripravo in ocenjevanje programov dela za ukrepe Unije, ki se financirajo v okviru Instrumenta.

4.   Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta zagotovijo državam članicam v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, Komisija zagotovi, da projekti, ki so predmet obrazloženega mnenja Komisije v okviru postopka ugotavljanja kršitev na podlagi člena 258 PDEU, ki povzroči dvom o zakonitosti in pravilnosti odhodkov ali smotrnosti projektov, niso izbrani.

5.   Kadar se finančna sredstva iz tematskega instrumenta izvršujejo v okviru deljenega upravljanja, zadevne države članice za namene člena 23 in člena 24(2) Uredbe (EU) .../... (+) zagotovijo, da – Komisija pa oceni če – na predvidene ukrepe ne vpliva obrazloženo mnenje Komisije v okviru postopka ugotavljanja kršitev na podlagi člena 258 PDEU, ki povzroči dvom o zakonitosti in pravilnosti odhodkov ali smotrnosti ukrepov.

6.   Komisija določi skupni znesek, ki se da na voljo za tematski instrument v okviru letnih dodeljenih sredstev iz proračuna Unije.

7.   Komisija za tematski instrument z izvedbenimi akti sprejme sklepe o financiranju iz člena 110 finančne uredbe, v katerih določi cilje in ukrepe, ki se podprejo, ter zneske za vsakega od elementov iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena. Sklepi o financiranju so lahko letni ali večletni in lahko zajemajo enega ali več elementov tematskega instrumenta iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akt se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 32(3) te uredbe.

8.   Komisija zagotovi, da je porazdelitev sredstev med specifičnima ciljema iz člena 3(2) pravična in pregledna. Komisija poroča o uporabi in porazdelitvi tematskega instrumenta med elemente iz drugega pododstavka odstavka 1 tega člena, vključno s podporo za ukrepe v tretjih državah ali v zvezi z njimi v okviru ukrepov Unije iz člena 21.

9.   Komisija lahko po sprejetju sklepa o financiranju iz odstavka 7 ustrezno spremeni programe držav članic.

ODDELEK 2

ODDELEK 2

Podpora in izvajanje v okviru deljenega upravljanja

Podpora in izvajanje v okviru deljenega upravljanja

Člen 9

Področje uporabe

1.   Ta oddelek se uporablja za znesek iz točke (a) člena 7(3) in dodatna sredstva, ki se izvršujejo v okviru deljenega upravljanja v skladu s sklepom o financiranju za tematski instrument iz člena 8.

2.   Podpora na podlagi tega oddelka se izvaja v okviru deljenega upravljanja v skladu s členom 63 finančne uredbe in Uredbe (EU) .../... (+).

Člen 10

Proračunska sredstva

1.   Znesek iz točke (a) člena 7(3) se programom držav članic dodeli okvirno na naslednji način:

| (a) | 3 057 000 000 EUR v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

(a)

3 057 000 000 EUR v skladu s Prilogo I;

| (b) | 611 000 000 EUR za prilagoditev dodelitev programom držav članic iz člena 14(1). |
| --- | --- |

(b)

611 000 000 EUR za prilagoditev dodelitev programom držav članic iz člena 14(1).

2.   Kadar se znesek iz točke (b) odstavka 1 tega člena ne dodeli v celoti, se preostali znesek lahko doda znesku iz točke (b) člena 7(3).

Člen 11

Predhodno financiranje

1.   Plačilo predhodnega financiranja za Instrument se v skladu s členom 90(4) Uredbe (EU) .../... (+) izvrši v letnih obrokih pred 1. julijem vsako leto, odvisno od razpoložljivosti sredstev, na naslednji način:

| (a) | 2021: 4 %; |
| --- | --- |

(a)

2021: 4 %;

| (b) | 2022: 3 %; |
| --- | --- |

(b)

2022: 3 %;

| (c) | 2023: 5 %; |
| --- | --- |

(c)

2023: 5 %;

| (d) | 2024: 5 %; |
| --- | --- |

(d)

2024: 5 %;

| (e) | 2025: 5 %; |
| --- | --- |

(e)

2025: 5 %;

| (f) | 2026: 5 %. |
| --- | --- |

(f)

2026: 5 %.

2.   Kadar je program države članice sprejet po 1. juliju 2021, se obroki, ki bi morali biti izplačani pred tem, izplačajo v letu njegovega sprejetja.

Člen 12

Stopnje sofinanciranja

1.   Prispevek iz proračuna Unije ne presega 75 % skupnih upravičenih izdatkov za projekt.

2.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih izdatkov za projekte, ki se izvajajo v okviru posebnih ukrepov.

3.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 90 % skupnih upravičenih izdatkov za ukrepe iz Priloge IV.

4.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih izdatkov za operativno podporo, vključno s posebno tranzitno shemo iz člena 17.

5.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih izdatkov v skladu s členom 85(2) ali (3) Uredbe (EU) 2018/1240.

6.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih izdatkov za nujno pomoč iz člena 25.

7.   Prispevek iz proračuna Unije se lahko poveča na 100 % skupnih upravičenih izdatkov za tehnično pomoč na pobudo držav članic v okviru omejitev iz točke (b)(vi) člena 36(5) Uredbe (EU) .../... (+).

8.   V sklepu Komisije o odobritvi programa države članice se določita stopnja sofinanciranja in največji znesek podpore iz Instrumenta za vrste ukrepov, ki jih krije prispevek iz odstavkov 1 do 7.

9.   V sklepu Komisije o odobritvi programa države članice se za vsako vrsto prispevka določi, ali se stopnja sofinanciranja za vrsto prispevka uporabi v zvezi s:

| (a) | skupnim prispevkom, vključno z javnim in zasebnim prispevkom, ali |
| --- | --- |

(a)

skupnim prispevkom, vključno z javnim in zasebnim prispevkom, ali

| (b) | samo javnim prispevkom. |
| --- | --- |

(b)

samo javnim prispevkom.

Člen 13

Programi držav članic

1.   Vsaka država članica zagotovi, da so prednostne naloge, obravnavane v njenem programu, skladne s prednostnimi nalogami in izzivi Unije na področju upravljanja meja in vizumske politike in ustrezajo tem nalogam in izzivom ter da so v celoti v skladu z ustreznim pravnim redom Unije ter mednarodnimi obveznostmi Unije in držav članic, ki izhajajo iz mednarodnih instrumentov, katerih pogodbenice so. Države članice pri opredeljevanju prednostnih nalog svojih programov zagotovijo, da so izvedbeni ukrepi iz Priloge II ustrezno upoštevani v njihovih programih.

Glede na interno naravo Instrumenta programi držav članic prvenstveno služijo notranji politiki Unije v skladu s specifičnima ciljema iz člena 3(2) te uredbe.

Komisija programe držav članic oceni v skladu s členom 23 Uredbe (EU) .../... (+).

2.   Brez poseganja v odstavek 3 tega člena vsaka država članica znotraj svojega programa najmanj 10 % dodeljenih sredstev iz člena 10(1) dodeli za specifični cilj iz točke (b) člena 3(2).

3.   Država članica lahko dodeli manj kot minimalni odstotek iz odstavka 2 le, če v svojem programu podrobno pojasni, zakaj dodelitev sredstev pod to ravnjo ne bi ogrozila uresničitve zadevnega cilja.

4.   Komisija zagotovi, da se znanje in strokovne izkušnje ustreznih decentraliziranih agencij, zlasti Evropske agencije za mejno in obalno stražo, eu-LISA in Agencije Evropske unije za temeljne pravice, ustanovljene z Uredbo Sveta (ES) št. 168/2007 (50), v zvezi s področji v njihovi pristojnosti v zgodnji fazi in pravočasno upoštevajo pri oblikovanju programov držav članic.

5.   Komisija se posvetuje z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo o ukrepih v okviru operativne podpore, da bi zagotovila doslednost in medsebojno dopolnjevanje ukrepov, ki jih v zvezi z upravljanjem meja sprejme Evropska agencija za mejno in obalno stražo, in ukrepov, ki jih tozadevno sprejmejo države članice, da bi preprečila dvojno financiranje in dosegla stroškovno učinkovitost. Komisija se po potrebi posvetuje z eu-LISA o ukrepih v okviru operativne podpore, o katerih ima eu-LISA v skladu s svojim mandatom specifično strokovno znanje.

6.   Komisija lahko decentralizirane agencije, tudi tiste iz odstavka 4, po potrebi vključi v naloge spremljanja in ocenjevanja, določene v oddelku 5, zlasti da bi zagotovila, da so ukrepi, izvedeni s podporo Instrumenta, skladni z ustreznim pravnim redom Unije in dogovorjenimi prednostnimi nalogami Unije.

7.   Po sprejetju priporočil v okviru področja uporabe te uredbe v skladu z Uredbo (EU) št. 1053/2013 in izdaji priporočil v okviru izvedbe ocen ranljivosti v skladu z Uredbo (EU) 2019/1896 zadevna država članica skupaj s Komisijo prouči najprimernejši način za obravnavanje teh priporočil s podporo Instrumenta.

8.   Kadar je ustrezno, Komisija v proučitev najprimernejšega načina za obravnavanje priporočil iz odstavka 7 s podporo Instrumenta vključi Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo. V tem okviru lahko Komisija, kadar je ustrezno, črpa iz strokovnih izkušenj, ki jih imajo v zvezi s specifičnimi vprašanji iz njihove pristojnosti drugi organi, uradi in agencije Unije.

9.   Zadevna država članica pri izvajanju odstavka 7 zagotovi, da je ena od prednostnih nalog njenega programa izvajanje ukrepov za obravnavanje morebitnih ugotovljenih pomanjkljivosti, zlasti ukrepov za obravnavanje resnih pomanjkljivosti in ocen o neskladnosti.

10.   Zadevni program države članice se po potrebi spremeni v skladu s členom 24 Uredbe (EU) 2021/... (+), da se upoštevajo priporočila iz odstavka 7 tega člena.

11.   Zadevna država članica lahko v sodelovanju in posvetovanju s Komisijo in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo v skladu s pristojnostmi te agencije sredstva znotraj svojega programa, vključno s sredstvi, načrtovanimi za operativno podporo, prerazporedi, da se upoštevajo priporočila iz odstavka 7, kadar imajo ta priporočila finančne posledice.

12.   Kadar koli se država članica odloči, da bo s podporo Instrumenta izvedla projekt s tretjo državo ali v njej, se pred odobritvijo zadevnega projekta posvetuje s Komisijo.

13.   Kadar koli se država članica odloči, da bo s tretjo državo, v njej ali v zvezi z njo s podporo Instrumenta izvedla ukrep v zvezi s spremljanjem, odkrivanjem, prepoznavanjem, sledenjem, preprečevanjem in prestrezanjem nedovoljenih prehajanj meje za namene odkrivanja, preprečevanja in zatiranja nedovoljenega priseljevanja in čezmejnega kriminala ali za namene prispevanja k varovanju migrantov in prispevanja k reševanju življenj migrantov, ta država članica zagotovi, da je Komisijo uradno obvestila o vseh dvostranskih ali večstranskih sporazumih o sodelovanju s to tretjo državo v skladu s členom 76(3) Uredbe (EU) 2019/1896.

14.   Za opremo, vključno s prevoznimi sredstvi, in sisteme IKT, ki so potrebni za učinkovit in varen nadzor meja, tudi za operacije iskanja in reševanja, in so bili kupljeni s podporo Instrumenta:

| (a) | države članice zagotovijo, da so ob začetku postopkov za nakup opreme in sistemov IKT, ki se bodo razvijali s podporo Instrumenta, izpolnjeni standardi, določeni v skladu s členoma 16 in 64 Uredbe (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

(a)

države članice zagotovijo, da so ob začetku postopkov za nakup opreme in sistemov IKT, ki se bodo razvijali s podporo Instrumenta, izpolnjeni standardi, določeni v skladu s členoma 16 in 64 Uredbe (EU) 2019/1896;

| (b) | vsa obsežna delovna oprema za upravljanje meja, kot so zračna in pomorska prevozna sredstva in sredstva za varovanje meja, ki jo kupijo države članice, se registrira v nabor tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo, da se lahko ta oprema da na voljo v skladu s členom 64(9) Uredbe (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

(b)

vsa obsežna delovna oprema za upravljanje meja, kot so zračna in pomorska prevozna sredstva in sredstva za varovanje meja, ki jo kupijo države članice, se registrira v nabor tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo, da se lahko ta oprema da na voljo v skladu s členom 64(9) Uredbe (EU) 2019/1896;

| (c) | se lahko uporabljajo tudi na naslednjih dopolnilnih področjih: carinska kontrola, pomorske operacije večnamenskega značaja in doseganje ciljev Sklada za notranjo varnost ter Sklada za azil, migracije in vključevanje; |
| --- | --- |

(c)

se lahko uporabljajo tudi na naslednjih dopolnilnih področjih: carinska kontrola, pomorske operacije večnamenskega značaja in doseganje ciljev Sklada za notranjo varnost ter Sklada za azil, migracije in vključevanje;

| (d) | da bi podprle skladno načrtovanje razvoja zmogljivosti evropske mejne in obalne straže ter morebitno uporabo skupnih javnih naročil, države članice v okviru zahteve glede poročanja na podlagi člena 29 Komisiji sporočijo razpoložljive večletne načrte za opremo, ki bo predvidoma kupljena v okviru Instrumenta, Komisija pa te informacije posreduje Evropski agenciji za mejno in obalno stražo. |
| --- | --- |

(d)

da bi podprle skladno načrtovanje razvoja zmogljivosti evropske mejne in obalne straže ter morebitno uporabo skupnih javnih naročil, države članice v okviru zahteve glede poročanja na podlagi člena 29 Komisiji sporočijo razpoložljive večletne načrte za opremo, ki bo predvidoma kupljena v okviru Instrumenta, Komisija pa te informacije posreduje Evropski agenciji za mejno in obalno stražo.

Oprema in sistemi IKT iz prvega pododstavka so do finančne podpore Instrumenta upravičeni le, kadar je izpolnjena zahteva iz točke (a) prvega pododstavka.

Za namene točke (c) prvega pododstavka so oprema in sistemi IKT še naprej na voljo in jih je še naprej mogoče uporabljati za učinkovite in varne dejavnosti nadzora meja. Oprema se na dopolnilnih področjih iz točke (c) prvega pododstavka uporablja največ 30 % skupnega časa njene uporabe. Sistemi IKT, razviti za namene točke (c) prvega pododstavka, zagotavljajo podatke in storitve sistemom upravljanja meja na nacionalni ravni ali na ravni Unije. Države članice v letnem poročilu o smotrnosti Komisijo obvestijo o večkratni uporabi iz točke (c) prvega pododstavka in kraju uporabe večnamenske opreme in sistemov IKT.

15.   Kadar države članice izvajajo ukrepe v okviru Instrumenta, posebno pozornost namenijo njihovim mednarodnim obveznostim v zvezi z operacijami iskanja in reševanja na morju. Oprema in sistemi IKT iz točk (a) do (d) prvega pododstavka odstavka 14 se lahko uporabijo za operacije iskanja in reševanja v situacijah, ki lahko nastanejo med operacijami varovanja meja na morju.

16.   Usposabljanje na področju upravljanja meja, ki se izvaja s podporo Instrumenta, temelji na ustreznih harmoniziranih evropskih standardih izobraževanja in skupnega usposabljanja za mejne in obalne straže z zagotovljeno kakovostjo, zlasti na skupnih osnovnih učnih načrtih iz člena 62(6) Uredbe (EU) 2019/1896.

17.   Države članice v svojih programih dajejo prednost zlasti ukrepom iz Priloge IV. Za obravnavo nepredvidenih ali novih okoliščin in za zagotovitev učinkovitega izvrševanja financiranja se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31 za spremembo seznama ukrepov, upravičenih do višjih stopenj sofinanciranja iz Priloge IV.

18.   Načrtovanje programov iz člena 22(5) Uredbe (EU) .../... (+) temelji na vrstah ukrepanja iz razpredelnice 1 Priloge VI k tej uredbi in vključuje okvirno razčlenitev načrtovanih sredstev glede na vrsto ukrepanja v okviru posameznega specifičnega cilja iz člena 3(2) te uredbe.

Člen 14

Vmesni pregled

1.   Komisija leta 2024 dodeli programom zadevnih držav članic dodatni znesek iz točke (b) člena 10(1) v skladu z merili iz točke (c) odstavka 1 in odstavkov 2 do 10 Priloge I. Dodelitev temelji na najnovejših razpoložljivih statističnih podatkih za merila iz točke (c) odstavka 1 in odstavkov 2 do 10 Priloge I. Finančna sredstva veljajo od 1. januarja 2025 dalje.

2.   Kadar zahtevki za plačila, predloženi v skladu s členom 91 Uredbe (EU) .../... (+), ne zajemajo vsaj 10 % začetne dodelitve programu iz točke (a) člena 10(1) te uredbe, zadevna država članica ni upravičena do dodatne dodelitve za svoj program iz točke (b) člena 10(1) te uredbe.

3.   Komisija pri dodeljevanju sredstev iz tematskega instrumenta iz člena 8 te uredbe od 1. januarja 2025 dalje upošteva napredek, ki so ga države članice naredile pri doseganju mejnikov okvira smotrnosti iz člena 16 Uredbe (EU) .../... (+) in ugotovljene pomanjkljivosti pri izvajanju.

Člen 15

Posebni ukrepi

1.   Država članica lahko prejme sredstva za posebne ukrepe poleg svoje dodelitve na podlagi člena 10(1), če so nato ta sredstva v njenem programu označena za ta namen in se uporabijo za uresničevanje ciljev Instrumenta.

2.   Sredstva za posebne ukrepe se ne uporabijo za druge ukrepe iz programa države članice, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in kot jih odobri Komisija s spremembo programa države članice.

Člen 16

Operativna podpora

1.   Država članica lahko do 33 % zneska, ki ga v okviru Instrumenta prejme za svoj program, uporabi za financiranje operativne podpore javnim organom, odgovornim za izvajanje nalog in zagotavljanje storitev, ki predstavljajo javno storitev za Unijo.

2.   Država članica pri uporabi operativne podpore ravna skladno z ustreznim pravnim redom Unije.

3.   Država članica v svojem programu in letnih poročilih o smotrnosti iz člena 29 pojasnijo, kako bo uporaba operativne podpore prispevala k doseganju ciljev Instrumenta. Komisija pred odobritvijo programa države članice oceni izhodiščno stanje v državah članicah, ki so izrazile namero za uporabo operativne podpore, in sicer po posvetovanju z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo ter po potrebi eu-LISA, v okviru področij v pristojnosti teh agencij v skladu s členom 13(3), ter ob upoštevanju informacij, ki so jih predložile navedene države članice, in, kadar je ustrezno, razpoložljivih informacij na podlagi schengenskih ocenjevanj in ocen ranljivosti, vključno s priporočili na podlagi schengenskih ocenjevanj in ocen ranljivosti.

4.   Brez poseganja v točko (c) člena 5(4) je operativna podpora osredotočena na ukrepe, ki jih krijejo izdatki, kot je določeno v Prilogi VII.

5.   Za obravnavo nepredvidenih ali novih okoliščin ali za zagotovitev učinkovitega izvrševanja financiranja je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31 za spremembo Priloge VII v zvezi upravičenimi izdatki za operativno podporo.

Člen 17

Operativna podpora za posebno tranzitno shemo

1.   Instrument zagotavlja podporo za kritje izpada plačil za tranzitne vizume ter dodatnih stroškov zaradi izvajanja sistema olajšanega tranzita v skladu z uredbama (ES) št. 693/2003 in (ES) št. 694/2003.

2.   Sredstva, dodeljena Litvi za posebno tranzitno shemo v skladu s točko (a) člena 7(3), so tej državi na voljo kot dodatna operativna podpora, tudi za naložbe v infrastrukturo, v skladu z izdatki, upravičenimi do operativne podpore v okviru njenega programa iz Priloge VII.

3.   Z odstopanjem od člena 16(1) lahko Litva za financiranje operativne podpore poleg zneska iz člena 16(1) uporabi znesek, ki ji je bil dodeljen v skladu s točko (a) člena 7(3).

4.   Komisija in Litva pregledata uporabo tega člena, če pride do sprememb, ki vplivajo na obstoj ali delovanje posebne tranzitne sheme.

5.   Na podlagi obrazložene zahteve Litve bi bilo treba pred sprejetjem zadnjega programa dela za tematski instrument iz člena 8 sredstva, dodeljena za posebno tranzitno shemo v skladu s točko (a) člena 7(3), pregledati in po potrebi prilagoditi prek tematskega instrumenta iz člena 8 v okviru omejitev proračunskih sredstev iz točke (b) člena 7(3).

Člen 18

Upravljalna preverjanja in revizije projektov, ki jih izvajajo mednarodne organizacije

1.   Ta člen se uporablja za mednarodne organizacije ali njihove agencije iz točke (c)(ii) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe, katerih sisteme, pravila in postopke Komisija v skladu s členom 154(4) in (7) navedene uredbe pozitivno oceni kot ustrezne za namen posrednega izvrševanja nepovratnih sredstev, ki se financirajo iz proračuna Unije (v nadaljnjem besedilu: mednarodne organizacije).

2.   Brez poseganja v točko (a) prvega odstavka člena 83 Uredbe (EU) .../... (+) in člen 129 finančne uredbe organu upravljanja v primeru, da je mednarodna organizacija upravičenec, kakor je opredeljen v točki 9 člena 2 Uredbe (EU) .../... (+), ni treba izvajati upravljalnih preverjanj iz točke (a) prvega pododstavka člena 74(1) Uredbe (EU) .../... (+), če mu mednarodna organizacija predloži dokumente iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka člena 155(1) finančne uredbe.

3.   Brez poseganja v točko (c) prvega pododstavka člena 155(1) finančne uredbe se z izjavo o upravljanju, ki jo predloži mednarodna organizacija, potrdi, da je projekt skladen z veljavnim pravom in pogoji za podporo projekta.

4.   Kadar je treba stroške povrniti v skladu s točko (a) člena 53(1) Uredbe (EU) .../... (+), se z izjavo o upravljanju, ki jo predloži mednarodna organizacija, potrdi, da:

| (a) | so bili računi in dokazila, da jih je upravičenec plačal, preverjeni; |
| --- | --- |

(a)

so bili računi in dokazila, da jih je upravičenec plačal, preverjeni;

| (b) | so bile računovodske evidence, ki jih upravičenec vodi za transakcije, povezane z izdatki, prijavljenimi organu upravljanja, ali računovodske kode, ki jih uporablja za te transakcije, preverjene. |
| --- | --- |

(b)

so bile računovodske evidence, ki jih upravičenec vodi za transakcije, povezane z izdatki, prijavljenimi organu upravljanja, ali računovodske kode, ki jih uporablja za te transakcije, preverjene.

5.   Kadar je treba stroške povrniti na podlagi točke (b), (c) ali (d) člena 53(1) Uredbe (EU) .../... (+), se z izjavo o upravljanju potrdi, da so pogoji za povračilo izdatkov izpolnjeni.

6.   Dokumenti iz točk (a) in (c) prvega pododstavka člena 155(1) finančne uredbe se organu upravljanja predložijo skupaj s posameznim zahtevkom za plačilo, ki ga predloži upravičenec.

7.   Upravičenec organu upravljanja vsako leto do 15. oktobra predloži obračun. Obračunu priloži mnenje neodvisnega revizijskega telesa, ki je bilo pripravljeno v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi. V tem mnenju se navede, ali obstoječi kontrolni sistemi delujejo pravilno in so stroškovno učinkoviti ter ali so osnovne transakcije zakonite in pravilne. V tem mnenju se tudi navede, ali se je pri revizijskem delu pojavil dvom glede trditev v izjavah o upravljanju, ki jih predloži mednarodna organizacija, vključno z informacijami o sumu goljufije. To mnenje pomeni zagotovilo, da so izdatki, vključeni v zahtevke za plačilo, ki jih mednarodna organizacija predloži organu upravljanja, zakoniti in pravilni.

8.   Brez poseganja v obstoječe možnosti za opravljanje nadaljnjih revizij iz člena 127 finančne uredbe organ upravljanja pripravi izjavo o upravljanju iz točke (f) prvega pododstavka člena 74(1) Uredbe (EU) .../... (+). Organ upravljanja se pri tem zanaša na dokumente, ki mu jih je predložila mednarodna organizacija v skladu z odstavki 2 do 5 in 7 tega člena, namesto da bi se zanašal na upravljalna preverjanja iz člena 74(1) navedene uredbe.

9.   Dokument, v katerem so navedeni pogoji za podporo iz člena 73(3) Uredbe (EU) .../... (+), vključuje zahteve iz tega člena.

10.   Odstavek 2 se ne uporablja in organ upravljanja mora nato opraviti upravljalna preverjanja, kadar:

| (a) | ta organ upravljanja v zvezi s projektom, ki ga začne ali izvaja mednarodna organizacija, ugotovi, da obstaja posebno tveganje za nepravilnost ali da so podani znaki goljufije; |
| --- | --- |

(a)

ta organ upravljanja v zvezi s projektom, ki ga začne ali izvaja mednarodna organizacija, ugotovi, da obstaja posebno tveganje za nepravilnost ali da so podani znaki goljufije;

| (b) | mednarodna organizacija organu upravljanja ne predloži dokumentov iz odstavkov 2 do 5 in 7 ali |
| --- | --- |

(b)

mednarodna organizacija organu upravljanja ne predloži dokumentov iz odstavkov 2 do 5 in 7 ali

| (c) | so dokumenti iz odstavkov 2 do 5 in 7, ki jih je predložila mednarodna organizacija, nepopolni. |
| --- | --- |

(c)

so dokumenti iz odstavkov 2 do 5 in 7, ki jih je predložila mednarodna organizacija, nepopolni.

11.   Kadar je projekt, v katerem je mednarodna organizacija upravičenec, kakor je opredeljen v točki 9 člena 2 Uredbe (EU) .../... (+), vključen v vzorec iz člena 79 navedene uredbe, lahko revizijski organ svoje delo opravi na podlagi podvzorca transakcij, ki se nanašajo na ta projekt. Kadar se v podvzorcu odkrijejo napake, lahko revizijski organ, če je ustrezno, zahteva, da revizor mednarodne organizacije oceni celotni obseg in skupni znesek napak v tem projektu.

ODDELEK 3

ODDELEK 3

Podpora in izvajanje v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja

Podpora in izvajanje v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja

Člen19

Področje uporabe

Komisija podporo na podlagi tega oddelka izvaja bodisi neposredno v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe bodisi posredno v skladu s točko (c) navedenega pododstavka.

Člen 20

Upravičeni subjekti

1.   Do financiranja Unije so upravičeni naslednji subjekti:

| (a) | pravni subjekti s sedežem v:






  (i) | državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; |
| --- | --- | --- |

(a)

pravni subjekti s sedežem v:

(i)

državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju;

| (ii) | tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(ii)

tretji državi, navedeni v programu dela, pod pogoji iz odstavka 3;

| (b) | pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, ali vse mednarodne organizacije, pomembne za namene Instrumenta. |
| --- | --- |

(b)

pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, ali vse mednarodne organizacije, pomembne za namene Instrumenta.

2.   Fizične osebe niso upravičene do financiranja Unije.

3.   Subjekti iz točke (a)(ii) odstavka 1 sodelujejo v sklopu konzorcija, ki ga sestavljata vsaj dva neodvisna subjekta, od katerih ima vsaj eden sedež v državi članici.

Subjekti, ki sodelujejo v sklopu konzorcija iz prvega pododstavka tega odstavka, zagotovijo, da so ukrepi, pri katerih sodelujejo, skladni z načeli iz Listine in prispevajo k doseganju ciljev Instrumenta.

Člen 21

Ukrepi Unije

1.   Na pobudo Komisije se lahko Instrument uporabi za financiranje ukrepov Unije, ki se nanašajo na cilje Instrumenta, in sicer v skladu s Prilogo III.

2.   Z ukrepi Unije se lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki iz finančne uredbe, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil.

3.   Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.

4.   Člani komisije za ocenjevanje predlogov iz člena 150 finančne uredbe so lahko zunanji strokovnjaki.

5.   S prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja se lahko krije tveganje v zvezi s povračilom sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in ti prispevki se štejejo za zadostno jamstvo na podlagi finančne uredbe. Uporablja se člen 37(7) Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (51).

Člen 22

Tehnična pomoč na pobudo Komisije

V skladu s členom 35 Uredbe (EU) 2021/... (+) lahko Instrument tehnično pomoč, ki se izvaja na pobudo Komisije ali v njenem imenu, podpira s 100-odstotno stopnjo financiranja.

Člen 23

Revizije

Revizije uporabe prispevkov Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno z osebami ali subjekti, ki jih niso pooblastile institucije, organi, uradi ali agencije Unije, so osnova za splošno zagotovilo v skladu s členom 127 finančne uredbe.

Člen 24

Informiranje, komuniciranje in oglaševanje

1.   Prejemniki sredstev Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih, smiselnih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov. Prepoznavnost financiranja Unije in take informacije se zagotovijo, razen v ustrezno utemeljenih primerih, kadar takih informacij ni mogoče ali ustrezno javno prikazati ali kadar je razkritje takih informacij zakonsko omejeno, zlasti zaradi varnosti, javnega reda, kazenskih preiskav ali varstva osebnih podatkov. Za zagotavljanje prepoznavnosti financiranja Unije prejemniki sredstev Unije pri javnem komuniciranju o zadevnem ukrepu navedejo izvor teh sredstev in prikažejo emblem Unije.

2.   Da bi Komisija dosegla čim širše občinstvo, izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi z Instrumentom, ukrepi na podlagi Instrumenta in doseženimi rezultati.

Finančna sredstva, dodeljena Instrumentu, prispevajo tudi h korporativnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s cilji iz Instrumenta.

3.   Komisija objavi programe dela za tematski instrument iz člena 8. Komisija informacije iz člena 38(2) finančne uredbe v zvezi s podporo, zagotovljeno v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja, objavi na javno dostopnem spletnem mestu in jih redno posodablja. Te informacije se objavijo v odprtem, strojno berljivem formatu, ki omogoča, da se podatki razvrščajo, iščejo, izpišejo in primerjajo.

ODDELEK 4

ODDELEK 4

Podpora in izvajanje v okviru deljenega, neposrednega ali posrednega upravljanja

Podpora in izvajanje v okviru deljenega, neposrednega ali posrednega upravljanja

Člen 25

Nujna pomoč

1.   Instrument zagotavlja finančno pomoč za nujne in posebne potrebe v ustrezno utemeljenih izrednih razmerah.

Komisija lahko v odziv na takšne ustrezno utemeljene izredne razmere zagotovi nujno pomoč v okviru razpoložljivih sredstev.

2.   Nujna pomoč je lahko v obliki nepovratnih sredstev, ki se dodelijo neposredno decentraliziranim agencijam.

3.   Programom držav članic se poleg dodelitve iz člena 10(1) lahko dodeli nujna pomoč, če je nato v programih držav članic označena za ta namen. Ta sredstva se ne uporabijo za druge ukrepe iz programa države članice, razen v ustrezno utemeljenih okoliščinah in kot jih odobri Komisija s spremembo programa države članice. Predhodno financiranje za nujno pomoč lahko znaša 95 % prispevkov Unije, odvisno od razpoložljivosti sredstev.

4.   Nepovratna sredstva, ki se izvršujejo v okviru neposrednega upravljanja, se dodeljujejo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.

5.   Kadar je to potrebno za izvajanje ukrepa, se lahko z nujno pomočjo krijejo izdatki, ki so nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva ali prošnje za pomoč za ta ukrep, pod pogojem, da izdatek ni nastal pred 1. januarjem 2021.

6.   Nujna pomoč se zagotovi na način, ki je v celoti skladen tako z ustreznim pravnim redom Unije kot z mednarodnimi obveznostmi, ki jih imajo Unija in države članice na podlagi mednarodnih instrumentov, katerih podpisnice so.

7.   Da bi Komisija zagotovila pravočasno razpoložljivost sredstev za nujno pomoč, lahko v ustrezno utemeljenih nujnih primerih z izvedbenim aktom, ki se začne uporabljati takoj, v skladu s postopkom iz člena 32(4) ločeno sprejme sklep o financiranju za nujno pomoč iz člena 110 finančne direktive za nujno pomoč. Tak akt ostane veljaven za obdobje, ki ni daljše od 18 mesecev.

Člen 26

Kumulativno in alternativno financiranje

1.   Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru Instrumenta, lahko prejme prispevek tudi iz drugega programa Unije, vključno iz skladov v okviru deljenega upravljanja, pod pogojem, da ti prispevki ne krijejo istih stroškov. Za zadevni prispevek k ukrepu se uporabljajo pravila ustreznega programa Unije. Kumulativno financiranje ne sme presegati skupnih upravičenih stroškov ukrepa. Podpora iz različnih programov Unije se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, ki določajo pogoje za podporo.

2.   V skladu s členom 73(4) Uredbe (EU) 2021/... (+) lahko Evropski sklad za regionalni razvoj ali Evropski socialni sklad plus podpirata ukrepe, ki jim je bil dodeljen pečat odličnosti, kakor je opredeljen v točki 45 člena 2 navedene uredbe. Za dodelitev pečata odličnosti morajo ukrepi izpolnjevati naslednje kumulativne pogoje:

| (a) | ocenjeni so bili v sklopu razpisa za zbiranje predlogov v okviru Instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

ocenjeni so bili v sklopu razpisa za zbiranje predlogov v okviru Instrumenta;

| (b) | izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti iz navedenega razpisa za zbiranje predlogov in |
| --- | --- |

(b)

izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti iz navedenega razpisa za zbiranje predlogov in

| (c) | ne morejo biti financirani v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov zaradi proračunskih omejitev. |
| --- | --- |

(c)

ne morejo biti financirani v okviru navedenega razpisa za zbiranje predlogov zaradi proračunskih omejitev.

ODDELEK 5

ODDELEK 5

Spremljanje, poročanje in ocenjevanje

Spremljanje, poročanje in ocenjevanje

Pododdelek 1

Pododdelek 1

Skupne določbe

Skupne določbe

Člen 27

Spremljanje in poročanje

1.   Komisija skladno z zahtevami glede poročanja iz točke (h)(iii) prvega pododstavka člena 41(3) finančne uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predloži informacije o glavnih kazalnikih smotrnosti iz Priloge V k tej uredbi.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31 za spremembo Priloge V, da se po potrebi prilagodijo glavni kazalniki smotrnosti iz navedene priloge.

3.   Kazalniki za poročanje o napredku Instrumenta pri doseganju specifičnih ciljev iz člena 3(2) so določeni v Prilogi VIII. Za kazalnike izložkov so izhodiščne vrednosti določene na nič. Mejniki za leto 2024 in cilji za leto 2029 so kumulativni.

4.   Komisija poroča tudi o uporabi tematskega instrumenta iz člena 8 v podporo ukrepom v tretjih državah ali v zvezi z njimi in o tem, v kolikšni meri se tematski instrument uporablja v podporo takim ukrepom.

5.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja programa in njegovih rezultatov zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom sredstev Unije in po potrebi državam članicam naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

6.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka Instrumenta pri doseganju njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31 za spremembo Priloge VIII, da se pregledajo ali dopolnijo kazalniki, kadar je to potrebno, in da se ta uredba dopolni z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje, vključno o informacijah, ki jih predložijo države članice. Vsakršna sprememba Priloge VIII se uporablja samo za projekte, izbrane po začetku veljavnosti navedene spremembe.

Člen 28

Ocenjevanje

1.   Komisija do 31. decembra 2024 opravi vmesno oceno te uredbe. V vmesni oceni poleg tega, kar je določeno v členu 45(1) Uredbe (EU) .../... (+), oceni naslednje:

| (a) | uspešnost Instrumenta, vključno z napredkom pri doseganju njegovih ciljev, pri čemer se upoštevajo vse ustrezne že razpoložljive informacije, zlasti letna poročila o smotrnosti iz člena 29 ter kazalniki izložkov in rezultatov iz Priloge VIII; |
| --- | --- |

(a)

uspešnost Instrumenta, vključno z napredkom pri doseganju njegovih ciljev, pri čemer se upoštevajo vse ustrezne že razpoložljive informacije, zlasti letna poročila o smotrnosti iz člena 29 ter kazalniki izložkov in rezultatov iz Priloge VIII;

| (b) | učinkovitost uporabe sredstev, dodeljenih Instrumentu, ter učinkovitost upravljalnih in kontrolnih ukrepov, uvedenih za njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

(b)

učinkovitost uporabe sredstev, dodeljenih Instrumentu, ter učinkovitost upravljalnih in kontrolnih ukrepov, uvedenih za njegovo izvajanje;

| (c) | nadaljnjo ustreznost in primernost izvedbenih ukrepov iz Priloge II; |
| --- | --- |

(c)

nadaljnjo ustreznost in primernost izvedbenih ukrepov iz Priloge II;

| (d) | usklajevanje, skladnost in medsebojno dopolnjevanje ukrepov, ki so podprti v okviru Instrumenta, in podpora z drugimi sredstvi Unije; |
| --- | --- |

(d)

usklajevanje, skladnost in medsebojno dopolnjevanje ukrepov, ki so podprti v okviru Instrumenta, in podpora z drugimi sredstvi Unije;

| (e) | dodano vrednost Unije pri ukrepih, ki se izvajajo v okviru Instrumenta. |
| --- | --- |

(e)

dodano vrednost Unije pri ukrepih, ki se izvajajo v okviru Instrumenta.

Pri tej vmesni oceni se upoštevajo rezultati retrospektivne ocene učinkov instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020.

2.   Retrospektivna ocena poleg tega, kar je določeno v členu 45(2) Uredbe (EU) .../... (+), vsebuje elemente iz odstavka 1 tega člena. Oceni se tudi učinek Instrumenta.

3.   Vmesna ocena in retrospektivna ocena se opravita pravočasno, da bi prispevali k postopku odločanja, po potrebi tudi pri reviziji te uredbe.

4.   Komisija zagotovi, da so informacije iz vmesne in retrospektivne ocene javno dostopne, razen v ustrezno utemeljenih primerih, kadar je razkritje teh informacij zakonsko omejeno, zlasti zaradi delovanja ali varnosti zunanjih meja v okviru evropskega integriranega upravljanja meja, varnosti, javnega reda, kazenskih preiskav ali varstva osebnih podatkov.

5.   Komisija v vmesni oceni in retrospektivni oceni v skladu s členom 5 ter členom 13(12) in (13) posebno pozornost nameni oceni ukrepov, ki se izvajajo s tretjimi državami, v njih ali v zvezi z njimi.

Pododdelek 2

Pododdelek 2

Pravila za deljeno upravljanje

Pravila za deljeno upravljanje

Člen 29

Letna poročila o smotrnosti

1.   Države članice do 15. februarja 2023 in do 15. februarja vsakega naslednjega leta do vključno leta 2031 Komisiji predložijo letno poročilo o smotrnosti iz člena 41(7) Uredbe (EU) .../... (+).

Obdobje poročanja zajema zadnje obračunsko leto, kot je opredeljeno v točki 29 člena 2 Uredbe (EU) .../... (+), ki je predhodno letu predložitve poročila. Poročilo, predloženo do 15. februarja 2023, zajema obdobje od 1. januarja 2021.

2.   Letna poročila o smotrnosti vsebujejo zlasti informacije o:

| (a) | napredku pri izvajanju programa države članice ter pri doseganju mejnikov in ciljev iz njenega programa ob upoštevanju najnovejših podatkov, kot zahteva člen 42 Uredbe (EU) .../... (+); |
| --- | --- |

(a)

napredku pri izvajanju programa države članice ter pri doseganju mejnikov in ciljev iz njenega programa ob upoštevanju najnovejših podatkov, kot zahteva člen 42 Uredbe (EU) .../... (+);

| (b) | morebitnih vprašanjih, ki vplivajo na smotrnost programa države članice, in ukrepih, sprejetih za njihovo obravnavo, vključno z informacijami o morebitnih obrazloženih mnenjih, ki jih Komisija izda v zvezi s postopkom ugotavljanja kršitev na podlagi člena 258 PDEU, povezanih z izvajanjem Instrumenta; |
| --- | --- |

(b)

morebitnih vprašanjih, ki vplivajo na smotrnost programa države članice, in ukrepih, sprejetih za njihovo obravnavo, vključno z informacijami o morebitnih obrazloženih mnenjih, ki jih Komisija izda v zvezi s postopkom ugotavljanja kršitev na podlagi člena 258 PDEU, povezanih z izvajanjem Instrumenta;

| (c) | medsebojnem dopolnjevanju ukrepov, ki so podprti v okviru Instrumenta, in podpore z drugimi sredstvi Unije, zlasti tistih ukrepov, ki se izvajajo v tretjih državah ali v zvezi z njimi; |
| --- | --- |

(c)

medsebojnem dopolnjevanju ukrepov, ki so podprti v okviru Instrumenta, in podpore z drugimi sredstvi Unije, zlasti tistih ukrepov, ki se izvajajo v tretjih državah ali v zvezi z njimi;

| (d) | prispevku programa države članice k izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in njenih akcijskih načrtov; |
| --- | --- |

(d)

prispevku programa države članice k izvajanju ustreznega pravnega reda Unije in njenih akcijskih načrtov;

| (e) | izvajanju ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo; |
| --- | --- |

(e)

izvajanju ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo;

| (f) | izpolnjevanju veljavnih omogočitvenih pogojev in njihovi uporabi v celotnem programskem obdobju, zlasti spoštovanju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

(f)

izpolnjevanju veljavnih omogočitvenih pogojev in njihovi uporabi v celotnem programskem obdobju, zlasti spoštovanju temeljnih pravic;

| (g) | ravni izdatkov v skladu s členom 85(2) in (3) Uredbe (EU) 2018/1240, vključenih v obračune na podlagi člena 98 Uredbe (EU) .../... (+); |
| --- | --- |

(g)

ravni izdatkov v skladu s členom 85(2) in (3) Uredbe (EU) 2018/1240, vključenih v obračune na podlagi člena 98 Uredbe (EU) .../... (+);

| (h) | izvajanju projektov v tretji državi ali v zvezi z njo. |
| --- | --- |

(h)

izvajanju projektov v tretji državi ali v zvezi z njo.

Letna poročila o smotrnosti vsebujejo tudi povzetek, ki zajema vse točke iz prvega pododstavka tega odstavka. Komisija zagotovi, da so povzetki, ki jih predložijo države članice, prevedeni v vse uradne jezike Unije in javno dostopni.

3.   Komisija lahko poda pripombe na letna poročila o smotrnosti v dveh mesecih od datuma njihovega prejema. Kadar Komisija v navedenem roku ne poda pripomb, se poročilo šteje za sprejeto.

4.   Komisija na svojem spletnem mestu navede povezave do spletnih mest iz člena 49(1) Uredbe (EU) .../... (+).

5.   Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega člena Komisija sprejme izvedbeni akt, v katerem določi predlogo za letno poročilo o smotrnosti. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(2).

Člen 30

Spremljanje in poročanje v okviru deljenega upravljanja

1.   Pri spremljanju in poročanju v skladu z naslovom IV Uredbe (EU) .../... (+) se uporabijo kode za vrste ukrepanja iz Priloge VI k tej uredbi, kot je ustrezno. Za obravnavo nepredvidenih ali novih okoliščin in za zagotovitev učinkovitega izvrševanja financiranja se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 31 za spremembo Priloge VI.

2.   Kazalniki, določeni v Prilogi VIII k tej uredbi, se uporabljajo v skladu s členom 16(1) ter členoma 22 in 42 Uredbe (EU) .../... (+).

POGLAVJE III

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 31

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz drugega pododstavka člena 5(1), člena 13(17), člena 16(5), člena 27(2) in (6) ter člena 30(1) se prenese na Komisijo do 31. decembra 2027.

3.   Prenos pooblastila iz drugega pododstavka člena 5(1), člena 13(17), člena 16(5), člena 27(2) in (6) ter člena 30(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi drugega pododstavka člena 5(1), člena 13(17), člena 16(5), člena 27(2) in (6) ali člena 30(1), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 32

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor (odbor za sklade za notranje zadeve). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 navedene uredbe.

Člen 33

Prehodne določbe

1.   Ta uredba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo ukrepov, začetih na podlagi Uredbe (EU) št. 515/2014, ki se še naprej uporablja za te ukrepe do njihovega zaključka.

2.   Finančna sredstva za Instrument lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med Instrumentom in ukrepi, sprejetimi na podlagi Uredbe (EU) št. 515/2014.

3.   V skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 193(2) finančne uredbe se lahko ob upoštevanju zapoznelega začetka veljavnosti te uredbe in za zagotovitev kontinuitete stroški, nastali v zvezi z ukrepi, podprtimi na podlagi te uredbe v okviru neposrednega upravljanja, ki so se že začeli izvajati, za omejeno obdobje štejejo za upravičene do financiranja od 1. januarja 2021, tudi če so ti stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva ali zahtevka za pomoč.

4.   V skladu z Uredbo (EU) št. 514/2014 lahko države članice po 1. januarju 2021 še naprej podpirajo projekt, ki je bil izbran in začet na podlagi Uredbe (EU) št. 515/2014, če zagotovijo, da so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | projekt ima dve, s finančnega vidika določljivi fazi z ločenimi revizijskimi sledmi; |
| --- | --- |

(a)

projekt ima dve, s finančnega vidika določljivi fazi z ločenimi revizijskimi sledmi;

| (b) | skupni stroški projekta presegajo 2 500 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

skupni stroški projekta presegajo 2 500 000 EUR;

| (c) | izplačila upravičencem, ki jih odgovorni organ izvede za prvo fazo projekta, se vključijo v zahtevke za plačilo, predložene Komisiji na podlagi Uredbe (EU) št. 514/2014, izdatki za drugo fazo projekta pa se vključijo v zahtevke za plačilo na podlagi Uredbe (EU) .../... (+); |
| --- | --- |

(c)

izplačila upravičencem, ki jih odgovorni organ izvede za prvo fazo projekta, se vključijo v zahtevke za plačilo, predložene Komisiji na podlagi Uredbe (EU) št. 514/2014, izdatki za drugo fazo projekta pa se vključijo v zahtevke za plačilo na podlagi Uredbe (EU) .../... (+);

| (d) | druga faza projekta je v skladu z veljavnim pravom in upravičena do podpore iz Instrumenta na podlagi te uredbe in Uredbe (EU) .../... (+); |
| --- | --- |

(d)

druga faza projekta je v skladu z veljavnim pravom in upravičena do podpore iz Instrumenta na podlagi te uredbe in Uredbe (EU) .../... (+);

| (e) | država članica se zaveže, da bo projekt dokončala, poskrbela, da bo operativen, in o njem poročala v letnem poročilu o smotrnosti, ki ga bo predložila do 15. februarja 2024. |
| --- | --- |

(e)

država članica se zaveže, da bo projekt dokončala, poskrbela, da bo operativen, in o njem poročala v letnem poročilu o smotrnosti, ki ga bo predložila do 15. februarja 2024.

Določbe te uredbe in Uredbe (EU) .../... (+) se uporabljajo za drugo fazo projekta, kot je določeno v prvem pododstavku tega odstavka.

Ta odstavek se uporablja samo za projekte, ki so bili izbrani v okviru deljenega upravljanja na podlagi Uredbe (EU) št. 514/2014.

Člen 34

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V ...,

Za Evropski parlament

predsednik

...

Za Svet

predsednik

...

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 184.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 (UL C 23, 21.1.2021, str. 406) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 14. junija 2021. Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Uredba (EU) 2019/1896 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2019 o evropski mejni in obalni straži ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1052/2013 in (EU) 2016/1624 (UL L 295, 14.11.2019, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) št. 513/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/125/PNZ (UL L 150, 20.5.2014, str. 93).

4

(5)  Uredba (EU) št. 515/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost in o razveljavitvi Odločbe št. 574/2007/ES (UL L 150, 20.5.2014, str. 143).

5

(6)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za opremo za carinske kontrole v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (UL L ..., ..., str. ...).

6

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 7234/21 (2018/0258(COD)).

+

(7)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter o finančnih pravilih zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL ...).

7

(++)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

++

(8)  Odločba št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov (UL L 144, 6.6.2007, str. 22).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/1726 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), o spremembi Uredbe (ES) št. 1987/2006 in Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1077/2011 (UL L 295 21.11.2018, str. 99).

9

(10)  Uredba (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (UL L 135, 24.5.2016, str. 53).

10

(11)  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60).

11

(12)  Uredba (EU) 2019/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju meja in vizumov ter spremembi uredb (ES) št. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 in (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta ter Odločbe Sveta 2004/512/ES in Sklepa Sveta 2008/633/PNZ (UL L 135, 22.5.2019, str. 27).

12

(13)  Uredba (EU) 2019/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o vzpostavitvi okvira za interoperabilnost informacijskih sistemov EU na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja, azila ter migracij in spremembi uredb (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ter (EU) 2019/816 (UL L 135, 22.5.2019, str. 85).

13

(14)  Uredba (EU) 2017/2226 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2017 o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu ter podatkov o zavrnitvi vstopa državljanov tretjih držav pri prehajanju zunanjih meja držav članic in določitvi pogojev za dostop do SVI zaradi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma in uredb (ES) št. 767/2008 ter (EU) št. 1077/2011 (UL L 327, 9.12.2017, str. 20).

14

(15)  Uredba (EU) 2018/1240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) ter spremembi uredb (EU) št. 1077/2011, (EU) št. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 in (EU) 2017/2226 (UL L 236 19.9.2018, str. 1).

15

(16)  Uredba (EU) št. 603/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 180, 29.6.2013, str. 1).

16

(17)  Uredba (EU) 2018/1860 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 312, 7.12.2018, str. 1).

17

(18)  Uredba (EU) 2018/1861 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol, o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma ter o spremembi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1987/2006 (UL L 312 7.12.2018, str. 14).

18

(19)  Uredba (EU) 2018/1862 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega sodelovanja in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, o spremembi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2007/533/PNZ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta in Sklepa Komisije 2010/261/EU (UL L 312, 7.12.2018, str. 56).

19

(20)  Uredba (EU) 2019/816 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o vzpostavitvi centraliziranega sistema za določitev držav članic, ki imajo informacije o obsodbah državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva (sistem ECRIS-TCN) z namenom dopolnitve evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc ter o spremembi Uredbe (EU) 2018/1726 (UL L 135, 22.5.2019, str. 1).

20

(21)  Uredba Sveta (EU) št. 1053/2013 z dne 7. oktobra 2013 o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Sklepa Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora o ocenjevanju in izvajanju Schengenskega sporazuma (UL L 295, 6.11.2013, str. 27).

21

(22)  Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).

22

(23)  Uredba Sveta (ES) št. 693/2003 z dne 14. aprila 2003 o ustanovitvi posebnega Poenostavljenega tranzitnega dokumenta (FTD), Poenostavljenega železniškega tranzitnega dokumenta (FRTD) in o spremembah Skupnih konzularnih navodil in Skupnega priročnika (UL L 99, 17.4.2003, str. 8).

23

(24)  Uredba Sveta (ES) št. 694/2003 z dne 14. aprila 2003 o enotnih formatih za Poenostavljeni tranzitni dokument (FTD) in Poenostavljen železniški tranzitni dokument (FRTD), predvidena v Uredbi (ES) št. 693/2003 (UL L 99, 17.4.2003, str. 15).

24

(25)  Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o vzpostavitvi Sklada za azil, migracije in vključevanje (UL L ...).

25

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6486/21 (2018/0248(COD)).

+

(26)  Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1).

26

(27)  Uredba (EU) 2019/473 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o Evropski agenciji za nadzor ribištva (UL L 83, 25.3.2019, str. 18).

27

(28)  Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o vzpostavitvi Sklada za notranjo varnost (UL ...).

28

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6488/21 (2018/0250(COD)).

+

(++)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6486/21 (2018/0248(COD)).

++

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(29)  UL L 433I, 22.12.2020, str. 28.

29

(30)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

30

(31)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

31

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(32)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

32

(33)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

33

(34)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

34

(35)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

35

(36)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

36

(37)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

37

(38)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

38

(39)  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

39

(40)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

40

(41)  Uredba (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o splošnih določbah o Skladu za migracije, azil in vključevanje ter o instrumentu za finančno podporo na področju policijskega sodelovanja, preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter obvladovanja kriz (UL L 150, 20.5.2014, str. 112).

41

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(42)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

42

(43)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

43

(44)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

44

(45)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

45

(46)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

46

(47)  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

47

(48)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

48

(49)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

49

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 7234/21 (2018/0258(COD)).

+

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(50)  Uredba Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (UL L 53, 22.2.2007, str. 1).

50

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(51)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

51

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

(+)  Številka uredbe iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

+

---

PRILOGA I

MERILA ZA DODELITEV SREDSTEV PROGRAMOM DRŽAV ČLANIC

| 1. | Proračunska sredstva, ki so na voljo na podlagi člena 10, se med države članice razdelijo na naslednji način:






  (a) | vsaka država članica prejme fiksen znesek v višini 8 000 000 EUR v tekočih cenah iz Instrumenta, in sicer le na začetku programskega obdobja, z izjemo Cipra, Malte in Grčije, ki vsaka prejme fiksni znesek v višini 28 000 000 EUR v tekočih cenah; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

vsaka država članica prejme fiksen znesek v višini 8 000 000 EUR v tekočih cenah iz Instrumenta, in sicer le na začetku programskega obdobja, z izjemo Cipra, Malte in Grčije, ki vsaka prejme fiksni znesek v višini 28 000 000 EUR v tekočih cenah;

| (b) | Litvi se dodeli znesek v višini 200 568 000 EUR za posebno tranzitno shemo iz člena 17, in sicer le na začetku programskega obdobja, in |
| --- | --- |

(b)

Litvi se dodeli znesek v višini 200 568 000 EUR za posebno tranzitno shemo iz člena 17, in sicer le na začetku programskega obdobja, in

| (c) | preostala proračunska sredstva iz člena 10 se razdelijo na podlagi naslednjih meril:






  (i) | 30 % za zunanje kopenske meje; |
| --- | --- | --- |

(c)

preostala proračunska sredstva iz člena 10 se razdelijo na podlagi naslednjih meril:

(i)

30 % za zunanje kopenske meje;

| (ii) | 35 % za zunanje morske meje; |
| --- | --- |

(ii)

35 % za zunanje morske meje;

| (iii) | 20 % za letališča; |
| --- | --- |

(iii)

20 % za letališča;

| (iv) | 15 % za konzularne urade. |
| --- | --- |

(iv)

15 % za konzularne urade.

| 2. | Proračunska sredstva, ki so na podlagi točke (c)(i) in (ii) odstavka 1 na voljo za zunanje kopenske meje in zunanje morske meje, se med države članice razdelijo na naslednji način:






  (a) | 70 % za tehtano dolžino njihovih zunanjih kopenskih meja in zunanjih morskih meja ter |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

70 % za tehtano dolžino njihovih zunanjih kopenskih meja in zunanjih morskih meja ter

| (b) | 30 % za delovno obremenitev na njihovih zunanjih kopenskih in zunanjih morskih mejah, kot je določena v skladu s točko (a) odstavka 6. |
| --- | --- |

(b)

30 % za delovno obremenitev na njihovih zunanjih kopenskih in zunanjih morskih mejah, kot je določena v skladu s točko (a) odstavka 6.

Tehtana dolžina iz točke (a) prvega pododstavka tega odstavka se določi z uporabo utežnih faktorjev iz odstavka 10 za vsak posamezen odsek zunanje meje.

| 3. | Proračunska sredstva, ki so na podlagi točke (c)(iii) odstavka 1 na voljo za letališča, se med države članice razdelijo glede na delovno obremenitev na njihovih letališčih, kakor je določena v skladu s točko (b) odstavka 6. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Proračunska sredstva, ki so na podlagi točke (c)(iv) odstavka 1 na voljo za konzularne urade, se med države članice razdelijo na naslednji način:






  (a) | 50 % za število konzularnih uradov, razen častnih konzulatov, držav članic v državah iz Priloge I k Uredbi (EU) 2018/1806 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

50 % za število konzularnih uradov, razen častnih konzulatov, držav članic v državah iz Priloge I k Uredbi (EU) 2018/1806 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in

| (b) | 50 % za delovno obremenitev, ki je povezana z upravljanjem vizumske politike na konzularnih uradih držav članic v državah, naštetih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2018/1806, in kakor je določena v skladu s točko (c) odstavka 6 te priloge. |
| --- | --- |

(b)

50 % za delovno obremenitev, ki je povezana z upravljanjem vizumske politike na konzularnih uradih držav članic v državah, naštetih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2018/1806, in kakor je določena v skladu s točko (c) odstavka 6 te priloge.

| 5. | Za namene razdelitve sredstev na podlagi točke (c)(ii) odstavka 1 te priloge pomenijo „zunanje morske meje“ zunanje meje teritorialnega morja držav članic, kakor je opredeljeno v členih 4 do 16 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu. Opredelitev pojma „zunanje morske meje“ pa upošteva primere, v katerih so bile na močno ogroženih območjih izven zunanje meje teritorialnega morja držav članic izvedene redne operacije za preprečevanje nedovoljenega priseljevanja ali nezakonitega vstopa. Opredelitev pojma „zunanje morske meje“ se v tem oziru določi ob upoštevanju operativnih podatkov zadnjih dveh let, ki jih predložijo zadevne države članice, Evropska agencija za mejno in obalno stražo pa jih oceni za namene poročila iz odstavka 9 te priloge. Ta opredelitev pojma se uporablja izključno za namene te uredbe. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Za namene začetne dodelitve sredstev ocena delovne obremenitve temelji na najnovejših povprečnih podatkih za leta 2017, 2018 in 2019. Za namene vmesnega pregleda ocena delovne obremenitve temelji na najnovejših povprečnih podatkih za leta 2021, 2022 in 2023. Ocena delovne obremenitve temelji na naslednjih dejavnikih:






  (a) | na zunanjih kopenskih mejah in zunanjih morskih mejah:






  (i) | 70 % za število prehajanj zunanje meje na mejnih prehodih; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

(a)

na zunanjih kopenskih mejah in zunanjih morskih mejah:

(i)

70 % za število prehajanj zunanje meje na mejnih prehodih;

| (ii) | 30 % za število državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop na zunanjih mejah; |
| --- | --- |

(ii)

30 % za število državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop na zunanjih mejah;

| (b) | na letališčih:






  (i) | 70 % za število prehajanj zunanje meje na mejnih prehodih; |
| --- | --- | --- |

(b)

na letališčih:

(i)

70 % za število prehajanj zunanje meje na mejnih prehodih;

| (ii) | 30 % za število državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop na zunanjih mejah; |
| --- | --- |

(ii)

30 % za število državljanov tretjih držav, ki jim je bil zavrnjen vstop na zunanjih mejah;

| (c) | na konzularnih uradih:






  (i) | število vlog za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje ali letališki tranzit. |
| --- | --- | --- |

(c)

na konzularnih uradih:

(i)

število vlog za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje ali letališki tranzit.

| 7. | Referenčni podatki o številu konzularnih uradov iz točke (a) odstavka 4 se izračunajo na podlagi informacij, uradno sporočenih Komisiji v skladu s členom 40(4) Uredbe (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2).
  Kadar države članice ne predložijo zadevnih statističnih podatkov, se uporabijo najnovejši razpoložljivi podatki za navedene države članice. Kadar za državo članico podatki niso na voljo, je referenčni podatek enak nič. |
| --- | --- |

7.

Kadar države članice ne predložijo zadevnih statističnih podatkov, se uporabijo najnovejši razpoložljivi podatki za navedene države članice. Kadar za državo članico podatki niso na voljo, je referenčni podatek enak nič.

| 8. | Kot referenčni podatki za delovno obremenitev iz:






  (a) | točk (a)(i) in (b)(i) odstavka 6 se štejejo najnovejši statistični podatki, ki jih predložijo države članice v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

točk (a)(i) in (b)(i) odstavka 6 se štejejo najnovejši statistični podatki, ki jih predložijo države članice v skladu s pravom Unije;

| (b) | točk (a)(ii) in (b)(ii) odstavka 6 se štejejo najnovejši statistični podatki, ki jih pripravi Komisija (Eurostat) na podlagi podatkov, ki jih predložijo države članice v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

(b)

točk (a)(ii) in (b)(ii) odstavka 6 se štejejo najnovejši statistični podatki, ki jih pripravi Komisija (Eurostat) na podlagi podatkov, ki jih predložijo države članice v skladu s pravom Unije;

| (c) | točke (c) odstavka 6 se štejejo najnovejši statistični podatki o vizumih iz člena 46 Uredbe (ES) št. 810/2009. |
| --- | --- |

(c)

točke (c) odstavka 6 se štejejo najnovejši statistični podatki o vizumih iz člena 46 Uredbe (ES) št. 810/2009.

Kadar države članice ne predložijo zadevnih statističnih podatkov, se uporabijo najnovejši razpoložljivi podatki za navedene države članice. Kadar za državo članico podatki niso na voljo, je referenčni podatek enak nič.

| 9. | Evropska agencija za mejno in obalno stražo Komisiji predloži poročilo o sredstvih, razdeljenih za zunanje kopenske meje, zunanje morske meje in letališča, kot je navedeno v točki (c) odstavka 1. Deli tega poročila se lahko po potrebi razvrstijo v skladu s členom 92 Uredbe (EU) 2019/1896. Evropska agencija za mejno in obalno stražo po posvetovanju s Komisijo da različico poročila, ki ni tajna, na voljo javnosti. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Za namene začetne dodelitve se v poročilu iz odstavka 9 te priloge opredeli povprečna stopnja vpliva za vsak odsek meje na podlagi najnovejših povprečnih podatkov za leta 2017, 2018 in 2019. Za namene vmesnega pregleda se v poročilu iz odstavka 9 te priloge opredeli povprečna stopnja vpliva za vsak odsek meje na podlagi najnovejših povprečnih podatkov za leta 2021, 2022 in 2023. V poročilu se z uporabo stopenj vpliva, kot so določene v skladu s členom 34(1) in (2) Uredbe (EU) 2019/1896, za vsak odsek določijo naslednji posebni utežni faktorji:






  (a) | faktor 1 za nizko stopnjo vpliva; |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

faktor 1 za nizko stopnjo vpliva;

| (b) | faktor 3 za srednjo stopnjo vpliva; |
| --- | --- |

(b)

faktor 3 za srednjo stopnjo vpliva;

| (c) | faktor 5 za visoko in kritično stopnjo vpliva. |
| --- | --- |

(c)

faktor 5 za visoko in kritično stopnjo vpliva.

---

(1)  Uredba (EU) 2018/1806 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so izvzeti iz te obveznosti (UL L 303, 28.11.2018, str. 39).

(2)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

---

PRILOGA II

IZVEDBENI UKREPI

| 1. | Instrument k specifičnemu cilju iz točke (a) člena 3(2) prispeva tako, da se osredotoča na naslednje izvedbene ukrepe:






  (a) | izboljšanje nadzora meja v skladu s točko (a) člena 3(1) Uredbe (EU) 2019/1896 z:






  (i) | okrepitvijo zmogljivosti za izvajanje kontrol in varovanje na zunanjih mejah, vključno z ukrepi za lajšanje zakonitih prehajanj meje in, po potrebi z ukrepi, povezanimi s:






  — | preprečevanjem in odkrivanjem čezmejnega kriminala na zunanjih mejah, zlasti tihotapljenja migrantov, trgovine z ljudmi in terorizma; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

izboljšanje nadzora meja v skladu s točko (a) člena 3(1) Uredbe (EU) 2019/1896 z:

(i)

okrepitvijo zmogljivosti za izvajanje kontrol in varovanje na zunanjih mejah, vključno z ukrepi za lajšanje zakonitih prehajanj meje in, po potrebi z ukrepi, povezanimi s:

—

preprečevanjem in odkrivanjem čezmejnega kriminala na zunanjih mejah, zlasti tihotapljenja migrantov, trgovine z ljudmi in terorizma;

| — | upravljanjem vztrajno visokih ravni migracij na zunanjih mejah, tudi s tehnično in operativno okrepitvijo ter mehanizmi in postopki za identifikacijo ranljivih oseb in mladoletnikov brez spremstva ter za opredelitev oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito ali želijo zaprositi zanjo, obveščanjem takih oseb in njihovo napotitvijo; |
| --- | --- |

—

upravljanjem vztrajno visokih ravni migracij na zunanjih mejah, tudi s tehnično in operativno okrepitvijo ter mehanizmi in postopki za identifikacijo ranljivih oseb in mladoletnikov brez spremstva ter za opredelitev oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito ali želijo zaprositi zanjo, obveščanjem takih oseb in njihovo napotitvijo;

| (ii) | izvajanjem tehničnih in operativnih ukrepov na schengenskem območju, ki so povezani z nadzorom meja, ob hkratnem ohranjanju prostega gibanja oseb na tem območju; |
| --- | --- |

(ii)

izvajanjem tehničnih in operativnih ukrepov na schengenskem območju, ki so povezani z nadzorom meja, ob hkratnem ohranjanju prostega gibanja oseb na tem območju;

| (iii) | izvajanjem analiz tveganj za notranjo varnost in analiz groženj, ki lahko vplivajo na delovanje ali varnost zunanjih meja; |
| --- | --- |

(iii)

izvajanjem analiz tveganj za notranjo varnost in analiz groženj, ki lahko vplivajo na delovanje ali varnost zunanjih meja;

| (b) | razvoj evropske mejne in obalne straže z zagotavljanjem podpore nacionalnim organom, odgovornim za upravljanje meja, pri izvajanju ukrepov, povezanih z razvojem zmogljivosti in skupno krepitvijo zmogljivosti, skupnimi javnimi naročili, določitvijo skupnih standardov in morebitnimi drugimi ukrepi za poenostavitev sodelovanja in usklajevanja med državami članicami in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo; |
| --- | --- |

(b)

razvoj evropske mejne in obalne straže z zagotavljanjem podpore nacionalnim organom, odgovornim za upravljanje meja, pri izvajanju ukrepov, povezanih z razvojem zmogljivosti in skupno krepitvijo zmogljivosti, skupnimi javnimi naročili, določitvijo skupnih standardov in morebitnimi drugimi ukrepi za poenostavitev sodelovanja in usklajevanja med državami članicami in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo;

| (c) | krepitev medagencijskega sodelovanja na nacionalni ravni med nacionalnimi organi, odgovornimi za nadzor meja ali za naloge, ki se izvajajo na meji, in krepitev sodelovanja na ravni Unije med državami članicami ali med državami članicami na eni strani in ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije ali tretjimi državami na drugi strani; |
| --- | --- |

(c)

krepitev medagencijskega sodelovanja na nacionalni ravni med nacionalnimi organi, odgovornimi za nadzor meja ali za naloge, ki se izvajajo na meji, in krepitev sodelovanja na ravni Unije med državami članicami ali med državami članicami na eni strani in ustreznimi organi, uradi in agencijami Unije ali tretjimi državami na drugi strani;

| (d) | zagotavljanje enotne uporabe pravnega reda Unije glede zunanjih meja, tudi z izvajanjem priporočil v okviru mehanizmov za nadzor kakovosti, na primer schengenskega ocenjevalnega mehanizma v skladu z Uredbo (EU) št. 1053/2013, ocen ranljivosti v skladu z Uredbo (EU) 2019/1896 in nacionalnih mehanizmov za nadzor kakovosti; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje enotne uporabe pravnega reda Unije glede zunanjih meja, tudi z izvajanjem priporočil v okviru mehanizmov za nadzor kakovosti, na primer schengenskega ocenjevalnega mehanizma v skladu z Uredbo (EU) št. 1053/2013, ocen ranljivosti v skladu z Uredbo (EU) 2019/1896 in nacionalnih mehanizmov za nadzor kakovosti;

| (e) | vzpostavitev, delovanje in vzdrževanje obsežnih informacijskih sistemov v skladu s pravom Unije na področju upravljanja meja, zlasti SIS, ETIAS, SVI in sistem Eurodac za namene upravljanja meja, vključno z interoperabilnostjo teh obsežnih informacijskih sistemov in njihove komunikacijske infrastrukture, ter ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov in zagotavljanje informacij; |
| --- | --- |

(e)

vzpostavitev, delovanje in vzdrževanje obsežnih informacijskih sistemov v skladu s pravom Unije na področju upravljanja meja, zlasti SIS, ETIAS, SVI in sistem Eurodac za namene upravljanja meja, vključno z interoperabilnostjo teh obsežnih informacijskih sistemov in njihove komunikacijske infrastrukture, ter ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov in zagotavljanje informacij;

| (f) | povečanje zmogljivosti za zagotavljanje pomoči osebam, ki so se na morju znašle v stiski, ter podpora operacijam iskanja in reševanja v situacijah, ki bi lahko nastale med operacijo varovanja meja na morju; |
| --- | --- |

(f)

povečanje zmogljivosti za zagotavljanje pomoči osebam, ki so se na morju znašle v stiski, ter podpora operacijam iskanja in reševanja v situacijah, ki bi lahko nastale med operacijo varovanja meja na morju;

| (g) | podpora operacijam iskanja in reševanja v okviru varovanja meje na morju |
| --- | --- |

(g)

podpora operacijam iskanja in reševanja v okviru varovanja meje na morju

| 2. | Instrument k specifičnemu cilju iz točke (b) člena 3(2) prispeva tako, da se osredotoča na naslednje izvedbene ukrepe:






  (a) | zagotavljanje učinkovitih in strankam prijaznih storitev za prosilce za vizum ob ohranjanju varnosti in celovitosti vizumskih postopkov ter ob polnem spoštovanju človekovega dostojanstva in integritete prosilcev za vizum in imetnikov vizumov v skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 767/2008; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

zagotavljanje učinkovitih in strankam prijaznih storitev za prosilce za vizum ob ohranjanju varnosti in celovitosti vizumskih postopkov ter ob polnem spoštovanju človekovega dostojanstva in integritete prosilcev za vizum in imetnikov vizumov v skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 767/2008;

| (b) | podporo državam članicam pri izdajanju vizumov, vključno z vizumi z omejeno ozemeljsko veljavnostjo iz člena 25 Uredbe (ES) št. 810/2009, izdanih zaradi humanitarnih razlogov, nacionalnega interesa ali spoštovanja mednarodnih obveznosti; |
| --- | --- |

(b)

podporo državam članicam pri izdajanju vizumov, vključno z vizumi z omejeno ozemeljsko veljavnostjo iz člena 25 Uredbe (ES) št. 810/2009, izdanih zaradi humanitarnih razlogov, nacionalnega interesa ali spoštovanja mednarodnih obveznosti;

| (c) | zagotavljanje enotne uporabe pravnega reda Unije glede vizumov, vključno z nadaljnjim razvojem in posodobitvijo skupne vizumske politike; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje enotne uporabe pravnega reda Unije glede vizumov, vključno z nadaljnjim razvojem in posodobitvijo skupne vizumske politike;

| (d) | razvoj različnih oblik sodelovanja med državami članicami pri obravnavi vlog za izdajo vizuma; |
| --- | --- |

(d)

razvoj različnih oblik sodelovanja med državami članicami pri obravnavi vlog za izdajo vizuma;

| (e) | vzpostavitev, delovanje in vzdrževanje obsežnih informacijskih sistemov v skladu s pravom Unije na področju skupne vizumske politike, zlasti VIS, vključno z interoperabilnostjo teh obsežnih informacijskih sistemov in njihove komunikacijske infrastrukture, ter ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov in zagotavljanje informacij. |
| --- | --- |

(e)

vzpostavitev, delovanje in vzdrževanje obsežnih informacijskih sistemov v skladu s pravom Unije na področju skupne vizumske politike, zlasti VIS, vključno z interoperabilnostjo teh obsežnih informacijskih sistemov in njihove komunikacijske infrastrukture, ter ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov in zagotavljanje informacij.

---

PRILOGA III

PODROČJE UPORABE PODPORE

| 1. | V okviru specifičnega cilja iz točke (a) člena 3(2) Instrument podpira zlasti naslednje:






  (a) | infrastruktura, stavbe, sistemi in storitve, ki so potrebni na mejnih prehodih in za varovanje meje med mejnimi prehodi; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

infrastruktura, stavbe, sistemi in storitve, ki so potrebni na mejnih prehodih in za varovanje meje med mejnimi prehodi;

| (b) | delovna oprema, vključno s prevoznimi sredstvi in sistemi IKT, potrebna za učinkovit in varen nadzor meje na mejnih prehodih in za varovanje meje v skladu s standardi Evropske agencije za mejno in obalno stražo, kadar taki standardi obstajajo; |
| --- | --- |

(b)

delovna oprema, vključno s prevoznimi sredstvi in sistemi IKT, potrebna za učinkovit in varen nadzor meje na mejnih prehodih in za varovanje meje v skladu s standardi Evropske agencije za mejno in obalno stražo, kadar taki standardi obstajajo;

| (c) | usposabljanje na področju razvoja evropskega integriranega upravljanja meja ali usposabljanje, ki prispeva k temu razvoju, ob upoštevanju operativnih potreb in analize tveganja, vključno z izzivi, opredeljenimi v priporočilih iz člena 13(7), ter ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

(c)

usposabljanje na področju razvoja evropskega integriranega upravljanja meja ali usposabljanje, ki prispeva k temu razvoju, ob upoštevanju operativnih potreb in analize tveganja, vključno z izzivi, opredeljenimi v priporočilih iz člena 13(7), ter ob doslednem spoštovanju temeljnih pravic;

| (d) | skupna napotitev uradnikov za zvezo za priseljevanje v tretje države v skladu z Uredbo (EU) 2019/1240 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in napotitve mejnih policistov in drugih ustreznih strokovnjakov v države članice ali iz države članice v tretjo državo, okrepitev sodelovanja in operativnih zmogljivosti mrež strokovnjakov ali uradnikov za zvezo, izmenjava najboljših praks ter povečanje zmogljivosti evropskih mrež za oceno, spodbujanje, podporo in razvoj politik Unije; |
| --- | --- |

(d)

skupna napotitev uradnikov za zvezo za priseljevanje v tretje države v skladu z Uredbo (EU) 2019/1240 Evropskega parlamenta in Sveta (1) in napotitve mejnih policistov in drugih ustreznih strokovnjakov v države članice ali iz države članice v tretjo državo, okrepitev sodelovanja in operativnih zmogljivosti mrež strokovnjakov ali uradnikov za zvezo, izmenjava najboljših praks ter povečanje zmogljivosti evropskih mrež za oceno, spodbujanje, podporo in razvoj politik Unije;

| (e) | izmenjava najboljših praks in strokovnih izkušenj, študije, pilotni projekti in drugi ustrezni ukrepi za izvajanje ali razvoj evropskega integriranega upravljanja meja, vključno z ukrepi, katerih cilj je razvoj evropske mejne in obalne straže, kot so skupna krepitev zmogljivosti, skupna javna naročila, določitev skupnih standardov in drugi ukrepi za poenostavitev sodelovanja in usklajevanja med Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo in državami članicami, ter ukrepe v zvezi z napotitvijo ranljivih oseb, ki potrebujejo pomoč, in oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito ali želijo zaprositi zanjo; |
| --- | --- |

(e)

izmenjava najboljših praks in strokovnih izkušenj, študije, pilotni projekti in drugi ustrezni ukrepi za izvajanje ali razvoj evropskega integriranega upravljanja meja, vključno z ukrepi, katerih cilj je razvoj evropske mejne in obalne straže, kot so skupna krepitev zmogljivosti, skupna javna naročila, določitev skupnih standardov in drugi ukrepi za poenostavitev sodelovanja in usklajevanja med Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo in državami članicami, ter ukrepe v zvezi z napotitvijo ranljivih oseb, ki potrebujejo pomoč, in oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito ali želijo zaprositi zanjo;

| (f) | ukrepi za razvoj inovativnih metod ali uvedbo novih tehnologij, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice, zlasti z uporabo rezultatov varnostnih raziskovalnih projektov, če bi Evropska agencija za mejno in obalno stražo na podlagi člena 66 Uredbe (EU) 2019/1896 ugotovila, da se s tem prispeva k razvoju operativnih zmogljivosti evropske mejne in obalne straže; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za razvoj inovativnih metod ali uvedbo novih tehnologij, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice, zlasti z uporabo rezultatov varnostnih raziskovalnih projektov, če bi Evropska agencija za mejno in obalno stražo na podlagi člena 66 Uredbe (EU) 2019/1896 ugotovila, da se s tem prispeva k razvoju operativnih zmogljivosti evropske mejne in obalne straže;

| (g) | pripravljalne, spremljevalne, upravne in tehnične dejavnosti, potrebne za izvajanje politik v zvezi z zunanjimi mejami, tudi za boljše upravljanje schengenskega območja z razvojem in izvajanjem ocenjevalnega mehanizma, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1053/2013, za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in Uredbe (EU) 2016/399, vključno z odhodki za obiske strokovnjakov Komisije in držav članic na kraju samem ter ukrepi za izvajanje priporočil, izdanih na podlagi ocen ranljivosti, ki jih v skladu z Uredbo (EU) 2019/1896 izvede Evropska agencija za mejno in obalno stražo; |
| --- | --- |

(g)

pripravljalne, spremljevalne, upravne in tehnične dejavnosti, potrebne za izvajanje politik v zvezi z zunanjimi mejami, tudi za boljše upravljanje schengenskega območja z razvojem in izvajanjem ocenjevalnega mehanizma, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1053/2013, za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in Uredbe (EU) 2016/399, vključno z odhodki za obiske strokovnjakov Komisije in držav članic na kraju samem ter ukrepi za izvajanje priporočil, izdanih na podlagi ocen ranljivosti, ki jih v skladu z Uredbo (EU) 2019/1896 izvede Evropska agencija za mejno in obalno stražo;

| (h) | ukrepi za povečanje kakovosti podatkov, shranjenih v sistemih IKT, in za boljše uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do informacij ter dostopa, popravka in izbrisa njegovih osebnih podatkov ter do omejitve obdelave navedenih podatkov; |
| --- | --- |

(h)

ukrepi za povečanje kakovosti podatkov, shranjenih v sistemih IKT, in za boljše uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do informacij ter dostopa, popravka in izbrisa njegovih osebnih podatkov ter do omejitve obdelave navedenih podatkov;

| (i) | identifikacija, odvzem prstnih odtisov, registracija, varnostni pregledi, izpraševanje, obveščanje, presejanje glede na zdravstveno stanje in ranljivosti ter po potrebi zdravstvena oskrba in napotitev državljanov tretjih držav v ustrezen postopek na zunanjih mejah; |
| --- | --- |

(i)

identifikacija, odvzem prstnih odtisov, registracija, varnostni pregledi, izpraševanje, obveščanje, presejanje glede na zdravstveno stanje in ranljivosti ter po potrebi zdravstvena oskrba in napotitev državljanov tretjih držav v ustrezen postopek na zunanjih mejah;

| (j) | ukrepi, namenjeni boljši ozaveščenosti deležnikov in splošne javnosti o politikah v zvezi z zunanjimi mejami, vključno s korporativnim komuniciranjem o političnih prednostnih nalogah Unije; |
| --- | --- |

(j)

ukrepi, namenjeni boljši ozaveščenosti deležnikov in splošne javnosti o politikah v zvezi z zunanjimi mejami, vključno s korporativnim komuniciranjem o političnih prednostnih nalogah Unije;

| (k) | razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov, ki upoštevajo načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

(k)

razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov, ki upoštevajo načelo nediskriminacije;

| (l) | operativna podpora za izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja. |
| --- | --- |

(l)

operativna podpora za izvajanje evropskega integriranega upravljanja meja.

| 2. | V okviru specifičnega cilja iz točke (b) člena 3(2) Instrument podpira zlasti naslednje:






  (a) | infrastruktura in stavbe, ki so potrebne za obravnavo vlog za izdajo vizuma in konzularno sodelovanje, vključno z varnostnimi in drugimi ukrepi, namenjenimi izboljšanju kakovosti storitev za prosilce za vizum; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

infrastruktura in stavbe, ki so potrebne za obravnavo vlog za izdajo vizuma in konzularno sodelovanje, vključno z varnostnimi in drugimi ukrepi, namenjenimi izboljšanju kakovosti storitev za prosilce za vizum;

| (b) | delovna oprema in sistemi IKT, potrebni za obravnavo vlog za izdajo vizuma in konzularno sodelovanje; |
| --- | --- |

(b)

delovna oprema in sistemi IKT, potrebni za obravnavo vlog za izdajo vizuma in konzularno sodelovanje;

| (c) | usposabljanje konzularnega in drugega osebja, ki prispeva k skupni vizumski politiki in konzularnemu sodelovanju; |
| --- | --- |

(c)

usposabljanje konzularnega in drugega osebja, ki prispeva k skupni vizumski politiki in konzularnemu sodelovanju;

| (d) | izmenjava najboljših praks in izmenjava strokovnjakov, vključno z napotitvijo slednjih, ter povečanje zmogljivosti evropskih mrež za oceno, spodbujanje, podporo in nadaljnji razvoj politik in ciljev Unije; |
| --- | --- |

(d)

izmenjava najboljših praks in izmenjava strokovnjakov, vključno z napotitvijo slednjih, ter povečanje zmogljivosti evropskih mrež za oceno, spodbujanje, podporo in nadaljnji razvoj politik in ciljev Unije;

| (e) | študije, pilotni projekti in drugi ustrezni ukrepi, kot so ukrepi, namenjeni izboljšanju znanja z analizami, spremljanjem in ocenjevanjem; |
| --- | --- |

(e)

študije, pilotni projekti in drugi ustrezni ukrepi, kot so ukrepi, namenjeni izboljšanju znanja z analizami, spremljanjem in ocenjevanjem;

| (f) | ukrepi za razvoj inovativnih metod ali uvedbo novih tehnologij, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice, zlasti projekti, namenjeni preverjanju in potrjevanju rezultatov raziskovalnih projektov, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za razvoj inovativnih metod ali uvedbo novih tehnologij, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice, zlasti projekti, namenjeni preverjanju in potrjevanju rezultatov raziskovalnih projektov, ki jih financira Unija;

| (g) | pripravljalne, spremljevalne, upravne in tehnične dejavnosti, tudi za boljše upravljanje schengenskega območja z razvojem in izvajanjem ocenjevalnega mehanizma, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1053/2013, za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda, vključno z odhodki za obiske strokovnjakov Komisije in držav članic na kraju samem; |
| --- | --- |

(g)

pripravljalne, spremljevalne, upravne in tehnične dejavnosti, tudi za boljše upravljanje schengenskega območja z razvojem in izvajanjem ocenjevalnega mehanizma, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1053/2013, za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda, vključno z odhodki za obiske strokovnjakov Komisije in držav članic na kraju samem;

| (h) | ukrepi za ozaveščanja deležnikov in splošne javnosti o vizumskih politikah, vključno s korporativnim komuniciranjem o političnih prednostnih nalogah Unije; |
| --- | --- |

(h)

ukrepi za ozaveščanja deležnikov in splošne javnosti o vizumskih politikah, vključno s korporativnim komuniciranjem o političnih prednostnih nalogah Unije;

| (i) | razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov, ki spoštujejo načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

(i)

razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov, ki spoštujejo načelo nediskriminacije;

| (j) | operativna podpora za izvajanje skupne vizumske politike. |
| --- | --- |

(j)

operativna podpora za izvajanje skupne vizumske politike.

| (k) | podpora državam članicam pri izdajanju vizumov, vključno z vizumi z omejeno ozemeljsko veljavnostjo iz člena 25 Uredbe (ES) št. 810/2009, izdanih zaradi humanitarnih razlogov, nacionalnega interesa ali spoštovanja mednarodnih obveznosti. |
| --- | --- |

(k)

podpora državam članicam pri izdajanju vizumov, vključno z vizumi z omejeno ozemeljsko veljavnostjo iz člena 25 Uredbe (ES) št. 810/2009, izdanih zaradi humanitarnih razlogov, nacionalnega interesa ali spoštovanja mednarodnih obveznosti.

| 3. | V okviru cilja politike iz člena 3(1) Instrument podpira zlasti naslednje:






  (a) | infrastruktura in stavbe, ki so potrebne za gostovanje obsežnih informacijskih sistemov in povezanih komponent komunikacijske infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

infrastruktura in stavbe, ki so potrebne za gostovanje obsežnih informacijskih sistemov in povezanih komponent komunikacijske infrastrukture;

| (b) | oprema in komunikacijski sistemi, ki so potrebni za zagotovitev pravilnega delovanja obsežnih informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

(b)

oprema in komunikacijski sistemi, ki so potrebni za zagotovitev pravilnega delovanja obsežnih informacijskih sistemov;

| (c) | dejavnosti usposabljanja in komuniciranja v zvezi z obsežnimi informacijskimi sistemi; |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti usposabljanja in komuniciranja v zvezi z obsežnimi informacijskimi sistemi;

| (d) | razvoj in nadgradnja obsežnih informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

(d)

razvoj in nadgradnja obsežnih informacijskih sistemov;

| (e) | študije, potrditve koncepta, pilotni projekti in drugi ustrezni ukrepi, povezani z vzpostavitvijo obsežnih informacijskih sistemov, vključno z njihovo interoperabilnostjo; |
| --- | --- |

(e)

študije, potrditve koncepta, pilotni projekti in drugi ustrezni ukrepi, povezani z vzpostavitvijo obsežnih informacijskih sistemov, vključno z njihovo interoperabilnostjo;

| (f) | ukrepi za razvoj inovativnih metod ali uvedbo novih tehnologij, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice, zlasti projekti, namenjeni preverjanju in potrjevanju rezultatov raziskovalnih projektov, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za razvoj inovativnih metod ali uvedbo novih tehnologij, ki bi jih bilo mogoče prenesti v druge države članice, zlasti projekti, namenjeni preverjanju in potrjevanju rezultatov raziskovalnih projektov, ki jih financira Unija;

| (g) | razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov za obsežne informacijske sisteme na področju vizumov in meja, ki spoštujejo načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

(g)

razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov za obsežne informacijske sisteme na področju vizumov in meja, ki spoštujejo načelo nediskriminacije;

| (h) | ukrepi za povečanje kakovosti podatkov, shranjenih v sistemih IKT, in za boljše uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do informacij ter dostopa, popravka in izbrisa njegovih osebnih podatkov ter do omejitve obdelave navedenih podatkov; |
| --- | --- |

(h)

ukrepi za povečanje kakovosti podatkov, shranjenih v sistemih IKT, in za boljše uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do informacij ter dostopa, popravka in izbrisa njegovih osebnih podatkov ter do omejitve obdelave navedenih podatkov;

| (i) | operativna podpora za vzpostavitev obsežnih informacijskih sistemov. |
| --- | --- |

(i)

operativna podpora za vzpostavitev obsežnih informacijskih sistemov.

---

(1)  Uredba (EU) 2019/1240 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o vzpostavitvi evropske mreže uradnikov za zvezo za priseljevanje (UL L 198, 25.7.2019, str. 88).

---

PRILOGA IV

UKREPI, UPRAVIČENI DO VIŠJIH STOPENJ SOFINANCIRANJA V SKLADU S ČLENOM 12(3) IN ČLENOM 13(17)

| (1) | Prek programov skupnih javnih naročil z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo nakup delovne opreme, ki bo tej agenciji dana na voljo za njene operativne dejavnosti v skladu s členom 64(14) Uredbe (EU) 2019/1896; |
| --- | --- |

(1)

Prek programov skupnih javnih naročil z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo nakup delovne opreme, ki bo tej agenciji dana na voljo za njene operativne dejavnosti v skladu s členom 64(14) Uredbe (EU) 2019/1896;

| (2) | ukrepi, ki podpirajo medagencijsko sodelovanje med državo članico in sosednjo tretjo državo, s katero ima Unija skupno kopensko ali morsko mejo; |
| --- | --- |

(2)

ukrepi, ki podpirajo medagencijsko sodelovanje med državo članico in sosednjo tretjo državo, s katero ima Unija skupno kopensko ali morsko mejo;

| (3) | razvoj Evropske agencije za mejno in obalno stražo z zagotavljanjem podpore nacionalnim organom, odgovornim za upravljanje meja, pri izvajanju ukrepov, povezanih s skupno krepitvijo zmogljivosti, skupnimi javnimi naročili, določitvijo skupnih standardov in morebitnimi drugimi ukrepi za poenostavitev sodelovanja in usklajevanja med državami članicami in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, kot je opisano v točki (b) odstavka 1 Priloge II; |
| --- | --- |

(3)

razvoj Evropske agencije za mejno in obalno stražo z zagotavljanjem podpore nacionalnim organom, odgovornim za upravljanje meja, pri izvajanju ukrepov, povezanih s skupno krepitvijo zmogljivosti, skupnimi javnimi naročili, določitvijo skupnih standardov in morebitnimi drugimi ukrepi za poenostavitev sodelovanja in usklajevanja med državami članicami in Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo, kot je opisano v točki (b) odstavka 1 Priloge II;

| (4) | skupna napotitev uradnikov za zvezo za priseljevanje, kot je navedeno v Prilogi III; |
| --- | --- |

(4)

skupna napotitev uradnikov za zvezo za priseljevanje, kot je navedeno v Prilogi III;

| (5) | ukrepi v okviru nadzora meja za boljše prepoznavanje žrtev trgovine z ljudmi in boljšo takojšnjo podporo tem žrtvam, pa tudi za razvoj in podporo ustreznih mehanizmov za napotitev, namenjenih tem ciljnim skupinam, in ukrepi v okviru nadzora meja za okrepitev čezmejnega sodelovanja pri odkrivanju trgovcev z ljudmi; |
| --- | --- |

(5)

ukrepi v okviru nadzora meja za boljše prepoznavanje žrtev trgovine z ljudmi in boljšo takojšnjo podporo tem žrtvam, pa tudi za razvoj in podporo ustreznih mehanizmov za napotitev, namenjenih tem ciljnim skupinam, in ukrepi v okviru nadzora meja za okrepitev čezmejnega sodelovanja pri odkrivanju trgovcev z ljudmi;

| (6) | razvoj integriranih sistemov za zaščito otrok na zunanjih mejah, tudi z zadostnim usposabljanjem osebja in izmenjavo dobrih praks med državami članicami ter z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo; |
| --- | --- |

(6)

razvoj integriranih sistemov za zaščito otrok na zunanjih mejah, tudi z zadostnim usposabljanjem osebja in izmenjavo dobrih praks med državami članicami ter z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo;

| (7) | ukrepi za uporabo, prenos, preskušanje in potrjevanje novih metod ali tehnologij, vključno s pilotnimi projekti in nadaljnjimi ukrepi, povezanimi z raziskovalnimi projekti, ki jih financira Unija, kot so navedeni v Prilogi III, in ukrepi za povečanje kakovosti podatkov, shranjenih v sistemih IKT na področju vizumov in meja, in za boljše uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do informacij ter dostopa, popravka in izbrisa njegovih osebnih podatkov ter do omejitve obdelave navedenih podatkov v kontekstu ukrepov, ki spadajo v področje uporabe Instrumenta; |
| --- | --- |

(7)

ukrepi za uporabo, prenos, preskušanje in potrjevanje novih metod ali tehnologij, vključno s pilotnimi projekti in nadaljnjimi ukrepi, povezanimi z raziskovalnimi projekti, ki jih financira Unija, kot so navedeni v Prilogi III, in ukrepi za povečanje kakovosti podatkov, shranjenih v sistemih IKT na področju vizumov in meja, in za boljše uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do informacij ter dostopa, popravka in izbrisa njegovih osebnih podatkov ter do omejitve obdelave navedenih podatkov v kontekstu ukrepov, ki spadajo v področje uporabe Instrumenta;

| (8) | ukrepi za identifikacijo ranljivih oseb in njihovo napotitev k službam za zaščito ter takojšnja pomoč takim osebam; |
| --- | --- |

(8)

ukrepi za identifikacijo ranljivih oseb in njihovo napotitev k službam za zaščito ter takojšnja pomoč takim osebam;

| (9) | ukrepi za vzpostavitev in delovanje žariščnih območij v državah članicah, ki se soočajo z obstoječim ali potencialnim izjemnim in nesorazmernim migracijskim pritiskom; |
| --- | --- |

(9)

ukrepi za vzpostavitev in delovanje žariščnih območij v državah članicah, ki se soočajo z obstoječim ali potencialnim izjemnim in nesorazmernim migracijskim pritiskom;

| (10) | nadaljnji razvoj oblik različnih sodelovanja med državami članicami pri obravnavi vlog za izdajo vizuma, kot je opisano v točki (d) odstavka 2 Priloge II; |
| --- | --- |

(10)

nadaljnji razvoj oblik različnih sodelovanja med državami članicami pri obravnavi vlog za izdajo vizuma, kot je opisano v točki (d) odstavka 2 Priloge II;

| (11) | povečanje konzularne prisotnosti ali zastopanosti držav članic v tretjih državah, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja morajo imeti vizume v smislu Uredbe (EU) 2018/1806, zlasti v tretjih državah, v katerih trenutno nobena država članica nima konzularne prisotnosti; |
| --- | --- |

(11)

povečanje konzularne prisotnosti ali zastopanosti držav članic v tretjih državah, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja morajo imeti vizume v smislu Uredbe (EU) 2018/1806, zlasti v tretjih državah, v katerih trenutno nobena država članica nima konzularne prisotnosti;

| (12) | ukrepi, namenjeni izboljšanju interoperabilnosti sistemov IKT. |
| --- | --- |

(12)

ukrepi, namenjeni izboljšanju interoperabilnosti sistemov IKT.

---

PRILOGA V

GLAVNI KAZALNIKI SMOTRNOSTI IZ ČLENA 27(1)

Specifični cilj iz točke (a) člena 3(2)

| 1. | Število kosov opreme, registriranih v naboru tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | število kosov opreme, danih na razpolago Evropski agenciji za mejno in obalno stražo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | število vzpostavljenih/izboljšanih oblik sodelovanja med nacionalnimi organi in nacionalnimi koordinacijskimi centri EUROSUR; |
| --- | --- |

3.

| 4. | število prehajanj meje preko sistema za avtomatizirani nadzor meje in e-prehodov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | število obravnavanih priporočil na podlagi schengenskih ocenjevanj in ocen ranljivosti na področju upravljanja meja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | število udeležencev, ki tri mesece po zaključku dejavnosti usposabljanja poročajo, da uporabljajo spretnosti in kompetence, pridobljene med to dejavnostjo usposabljanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | število oseb, ki so zaprosile za mednarodno zaščito na mejnih prehodih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | število oseb, ki so jim mejni organi zavrnili vstop. |
| --- | --- |

8.

Specifični cilj iz točke (b) člena 3(2)

| 1. | Število novih/posodobljenih konzulatov zunaj schengenskega območja:






  1.1 | od tega število konzulatov, ki so bili posodobljeni, da bi bili prijaznejši do prosilcev za vizum; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

od tega število konzulatov, ki so bili posodobljeni, da bi bili prijaznejši do prosilcev za vizum;

| 2. | število obravnavanih priporočil na podlagi schengenskih ocenjevanj na področju skupne vizumske politike; |
| --- | --- |

2.

| 3. | število vlog za izdajo vizuma, predloženih v digitalni obliki; |
| --- | --- |

3.

| 4. | število vzpostavljenih/izboljšanih oblik sodelovanja med državami članicami na področju obravnave vlog za izdajo vizuma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | število udeležencev, ki tri mesece po zaključku dejavnosti usposabljanja poročajo, da uporabljajo spretnosti in kompetence, pridobljene med to dejavnostjo usposabljanja. |
| --- | --- |

5.

---

PRILOGA VI

VRSTE UKREPANJA

| RAZPREDELNICA 1: KODE ZA RAZSEŽNOST „PODROČJE UKREPANJA“ |
| --- |
| I. | Evropsko integrirano upravljanje meja |

RAZPREDELNICA 1: KODE ZA RAZSEŽNOST „PODROČJE UKREPANJA“

I.

Evropsko integrirano upravljanje meja

001

Mejne kontrole

002

Varovanje meja – zračna oprema

003

Varovanje meja – kopenska oprema

004

Varovanje meja – pomorska oprema

005

Varovanje meja – sistemi avtomatiziranega varovanja meja

006

Varovanje meja – drugi ukrepi

007

Tehnični in operativni ukrepi na schengenskem območju, ki so povezani z nadzorom meja

008

Situacijsko zavedanje in izmenjava informacij

009

Analiza tveganja

010

Obdelava podatkov in informacij

011

Žariščna območja

012

Ukrepi v zvezi z identifikacijo in napotitvijo ranljivih oseb

013

Ukrepi v zvezi z identifikacijo in napotitvijo oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito ali želijo zaprositi zanjo

014

Razvoj evropske mejne in obalne straže

015

Medagencijsko sodelovanje na nacionalni ravni

016

Medagencijsko sodelovanje na ravni Unije

017

Medagencijsko sodelovanje s tretjimi državami

018

Skupna napotitev uradnikov za zvezo za priseljevanje

019

Obsežni informacijski sistemi – Eurodac za namene upravljanja meja

020

Obsežni informacijski sistemi – sistem vstopa/izstopa (SVI)

021

Obsežni informacijski sistemi – Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) – drugi

022

Obsežni informacijski sistemi – Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) – člen 85(2) Uredbe (EU) 2018/1240

023

Obsežni informacijski sistemi – evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) – člen 85(3) Uredbe (EU) 2018/1240

024

Obsežni informacijski sistemi – Schengenski informacijski sistem (SIS)

025

Obsežni informacijski sistemi – interoperabilnost

026

Operativna podpora – integrirano upravljanje meja

027

Operativna podpora – obsežni informacijski sistemi za namene upravljanja meja

028

Operativna podpora – posebna tranzitna shema

029

Kakovost podatkov in pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do informacij ter dostopa, popravka in izbrisa njihovih osebnih podatkov ter do omejitve obdelave navedenih podatkov

| II. | Skupna vizumska politika |
| --- | --- |

II.

Skupna vizumska politika

001

Izboljšanje obravnave vlog za izdajo vizuma

002

Izboljšanje učinkovitosti, strankam prijaznega okolja in varnosti na konzulatih

003

Varnost dokumentov/svetovalci za dokumente

004

Konzularno sodelovanje

005

Konzularna pokritost

006

Obsežni informacijski sistemi – Vizumski informacijski sistem (VIS)

007

Drugi sistemi IKT za namene obravnave vlog za izdajo vizuma

008

Operativna podpora – skupna vizumska politika

009

Operativna podpora – obsežni informacijski sistemi za namene obravnave vlog za izdajo vizuma

010

Operativna podpora – posebna tranzitna shema

011

Izdajanje vizumov z omejeno ozemeljsko veljavnostjo

012

Kakovost podatkov in pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, do informacij ter dostopa, popravka in izbrisa njihovih osebnih podatkov ter do omejitve obdelave navedenih podatkov

| III. | Tehnična pomoč |
| --- | --- |

III.

Tehnična pomoč

001

Informiranje in komuniciranje

002

Priprava, izvajanje, spremljanje in kontrola

003

Ocenjevanje in študije, zbiranje podatkov

004

Krepitev zmogljivosti

| RAZPREDENICA 2: KODE ZA RAZSEŽNOST „VRSTA UKREPA“ |
| --- |
| 001 | Infrastruktura in stavbe |
| 002 | Prevozna sredstva |
| 003 | Druga delovna oprema |
| 004 | Komunikacijski sistemi |
| 005 | Informacijski sistemi |
| 006 | Usposabljanje |
| 007 | Izmenjava najboljših praks med državami članicami |
| 008 | Izmenjava najboljših praks s tretjimi državami |
| 009 | Napotitev strokovnjakov |
| 010 | Študije, potrditve koncepta, pilotni projekti in podobni ukrepi |
| 011 | Dejavnosti komuniciranja |
| 012 | Razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov |
| 013 | Uporaba raziskovalnih projektov ali drugi ukrepi na podlagi teh projektov |

RAZPREDENICA 2: KODE ZA RAZSEŽNOST „VRSTA UKREPA“

001

Infrastruktura in stavbe

002

Prevozna sredstva

003

Druga delovna oprema

004

Komunikacijski sistemi

005

Informacijski sistemi

006

Usposabljanje

007

Izmenjava najboljših praks med državami članicami

008

Izmenjava najboljših praks s tretjimi državami

009

Napotitev strokovnjakov

010

Študije, potrditve koncepta, pilotni projekti in podobni ukrepi

011

Dejavnosti komuniciranja

012

Razvoj statističnih orodij, metod in kazalnikov

013

Uporaba raziskovalnih projektov ali drugi ukrepi na podlagi teh projektov

| RAZPREDELNICA 3: KODE ZA RAZSEŽNOST „IZVAJANJE“ |
| --- |
| 001 | Ukrepi iz člena 12(1) |
| 002 | Posebni ukrepi |
| 003 | Ukrepi iz Priloge IV |
| 004 | Operativna podpora |
| 005 | Ukrepi iz člena 12(5) |
| 006 | Nujna pomoč |

RAZPREDELNICA 3: KODE ZA RAZSEŽNOST „IZVAJANJE“

001

Ukrepi iz člena 12(1)

002

Posebni ukrepi

003

Ukrepi iz Priloge IV

004

Operativna podpora

005

Ukrepi iz člena 12(5)

006

Nujna pomoč

| RAZPREDELNICA 4: KODE ZA RAZSEŽNOST „POSEBNE TEME“ |
| --- |
| 001 | Sodelovanje s tretjimi državami |
| 002 | Ukrepi v tretjih državah in v zvezi z njimi |
| 003 | Izvajanje priporočil na podlagi schengenskega ocenjevanja |
| 004 | Izvajanje priporočil na podlagi ocen ranljivosti |
| 005 | Ukrepi v podporo razvoju in delovanju EUROSUR |
| 006 | Nič od navedenega |

RAZPREDELNICA 4: KODE ZA RAZSEŽNOST „POSEBNE TEME“

001

Sodelovanje s tretjimi državami

002

Ukrepi v tretjih državah in v zvezi z njimi

003

Izvajanje priporočil na podlagi schengenskega ocenjevanja

004

Izvajanje priporočil na podlagi ocen ranljivosti

005

Ukrepi v podporo razvoju in delovanju EUROSUR

006

Nič od navedenega

---

PRILOGA VII

UKREPI, UPRAVIČENI DO OPERATIVNE PODPORE

| (a) | V okviru specifičnega cilja iz točke (a) člena 3(2) operativna podpora krije naslednje stroške, kolikor jih ne krije Evropska agencija za mejno in obalno stražo v okviru svojih operativnih dejavnosti:






  (1) | stroške zaposlenih, vključno z usposabljanjem; |
| --- | --- | --- |

(a)

V okviru specifičnega cilja iz točke (a) člena 3(2) operativna podpora krije naslednje stroške, kolikor jih ne krije Evropska agencija za mejno in obalno stražo v okviru svojih operativnih dejavnosti:

(1)

stroške zaposlenih, vključno z usposabljanjem;

| (2) | vzdrževanje ali popravilo opreme in infrastrukture; |
| --- | --- |

(2)

vzdrževanje ali popravilo opreme in infrastrukture;

| (3) | stroške storitev v okviru področja uporabe te uredbe; |
| --- | --- |

(3)

stroške storitev v okviru področja uporabe te uredbe;

| (4) | tekoče stroške operacij; |
| --- | --- |

(4)

tekoče stroške operacij;

| (5) | stroške, povezane z nepremičninami, vključno z najemnino in amortizacijo. |
| --- | --- |

(5)

stroške, povezane z nepremičninami, vključno z najemnino in amortizacijo.

Država članica gostiteljica v smislu točke 20 člena 2 Uredbe (EU) 2019/1896 lahko operativno podporo uporabi za namene kritja tekočih stroškov sodelovanja pri operativnih dejavnostih iz navedene točke, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, ali za namene svojih nacionalnih dejavnosti nadzora meja.

| (b) | V okviru specifičnega cilja iz točke (b) člena 3(2) operativna podpora krije:






  (1) | stroške zaposlenih, vključno z usposabljanjem; |
| --- | --- | --- |

(b)

V okviru specifičnega cilja iz točke (b) člena 3(2) operativna podpora krije:

(1)

stroške zaposlenih, vključno z usposabljanjem;

| (2) | stroške storitev; |
| --- | --- |

(2)

stroške storitev;

| (3) | vzdrževanje ali popravilo opreme in infrastrukture; |
| --- | --- |

(3)

vzdrževanje ali popravilo opreme in infrastrukture;

| (4) | stroške, povezane z nepremičninami, vključno z najemnino in amortizacijo. |
| --- | --- |

(4)

stroške, povezane z nepremičninami, vključno z najemnino in amortizacijo.

| (c) | V okviru cilja politike iz člena 3(1) operativna podpora za obsežne informacijske sisteme krije:






  (1) | stroške zaposlenih, vključno z usposabljanjem; |
| --- | --- | --- |

(c)

V okviru cilja politike iz člena 3(1) operativna podpora za obsežne informacijske sisteme krije:

(1)

stroške zaposlenih, vključno z usposabljanjem;

| (2) | operativno upravljanje in vzdrževanje obsežnih informacijskih sistemov ter njihove komunikacijske infrastrukture, vključno z interoperabilnostjo teh sistemov in najemom varnih prostorov. |
| --- | --- |

(2)

operativno upravljanje in vzdrževanje obsežnih informacijskih sistemov ter njihove komunikacijske infrastrukture, vključno z interoperabilnostjo teh sistemov in najemom varnih prostorov.

| (d) | Operativna podpora v okviru programa Litve poleg stroškov iz točk (a), (b) in (c) te priloge zajema podporo v skladu s členom 17(1). |
| --- | --- |

(d)

Operativna podpora v okviru programa Litve poleg stroškov iz točk (a), (b) in (c) te priloge zajema podporo v skladu s členom 17(1).

---

PRILOGA VIII

KAZALNIKI IZLOŽKOV IN REZULTATOV IZ ČLENA 27(3)

Specifični cilj iz točke (a) člena 3(2)

Kazalniki izložkov

| 1. | Število kosov opreme, kupljene za mejne prehode;






  1.1 | od tega število kupljenih sistemov za avtomatizirani nadzor meje/samopostrežnih sistemov/e-prehodov; |
| --- | --- | --- |

1.

Število kosov opreme, kupljene za mejne prehode;

1.1

od tega število kupljenih sistemov za avtomatizirani nadzor meje/samopostrežnih sistemov/e-prehodov;

| 2. | število kosov vzdrževane/popravljene infrastrukture; |
| --- | --- |

2.

število kosov vzdrževane/popravljene infrastrukture;

| 3. | število podprtih žariščnih območij; |
| --- | --- |

3.

število podprtih žariščnih območij;

| 4. | število zgrajenih/posodobljenih objektov za mejne prehode; |
| --- | --- |

4.

število zgrajenih/posodobljenih objektov za mejne prehode;

| 5. | število kupljenih zrakoplovov;






  5.1 | od česar število kupljenih brezpilotnih zrakoplovov; |
| --- | --- | --- |

5.

število kupljenih zrakoplovov;

5.1

od česar število kupljenih brezpilotnih zrakoplovov;

| 6. | število kupljenih pomorskih prevoznih sredstev; |
| --- | --- |

6.

število kupljenih pomorskih prevoznih sredstev;

| 7. | število kupljenih kopenskih prevoznih sredstev; |
| --- | --- |

7.

število kupljenih kopenskih prevoznih sredstev;

| 8. | število udeležencev, ki so prejeli podporo;






  8.1 | od tega število udeležencev dejavnosti usposabljanja; |
| --- | --- | --- |

8.

število udeležencev, ki so prejeli podporo;

8.1

od tega število udeležencev dejavnosti usposabljanja;

| 9. | število uradnikov za zvezo za priseljevanje, napotenih v tretje države; |
| --- | --- |

9.

število uradnikov za zvezo za priseljevanje, napotenih v tretje države;

| 10. | število razvitih/vzdrževanih/nadgrajenih funkcij informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

10.

število razvitih/vzdrževanih/nadgrajenih funkcij informacijskih sistemov;

| 11. | število razvitih/vzdrževanih/nadgrajenih obsežnih informacijskih sistemov;






  11.1 | od tega število razvitih obsežnih informacijskih sistemov; |
| --- | --- | --- |

11.

število razvitih/vzdrževanih/nadgrajenih obsežnih informacijskih sistemov;

11.1

od tega število razvitih obsežnih informacijskih sistemov;

| 12. | število projektov sodelovanja s tretjimi državami; |
| --- | --- |

12.

število projektov sodelovanja s tretjimi državami;

| 13. | število oseb, ki so zaprosile za mednarodno zaščito na mejnih prehodih. |
| --- | --- |

13.

število oseb, ki so zaprosile za mednarodno zaščito na mejnih prehodih.

Kazalniki rezultatov

| 14. | Število kosov opreme, registriranih v naboru tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo; |
| --- | --- |

14.

Število kosov opreme, registriranih v naboru tehnične opreme Evropske agencije za mejno in obalno stražo;

| 15. | število kosov opreme, danih na razpolago Evropski agenciji za mejno in obalno stražo; |
| --- | --- |

15.

število kosov opreme, danih na razpolago Evropski agenciji za mejno in obalno stražo;

| 16. | število vzpostavljenih/izboljšanih oblik sodelovanja med nacionalnimi organi in nacionalnimi koordinacijskimi centri EUROSUR; |
| --- | --- |

16.

število vzpostavljenih/izboljšanih oblik sodelovanja med nacionalnimi organi in nacionalnimi koordinacijskimi centri EUROSUR;

| 17. | število prehajanj meje preko sistemov za avtomatizirani nadzor meje in e-prehodov; |
| --- | --- |

17.

število prehajanj meje preko sistemov za avtomatizirani nadzor meje in e-prehodov;

| 18. | število obravnavanih priporočil na podlagi schengenskih ocenjevanj in ocen ranljivosti na področju upravljanja meja; |
| --- | --- |

18.

število obravnavanih priporočil na podlagi schengenskih ocenjevanj in ocen ranljivosti na področju upravljanja meja;

| 19. | število udeležencev, ki tri mesece po zaključku dejavnosti usposabljanja poročajo, da uporabljajo spretnosti in kompetence, pridobljene med to dejavnostjo usposabljanja; |
| --- | --- |

19.

število udeležencev, ki tri mesece po zaključku dejavnosti usposabljanja poročajo, da uporabljajo spretnosti in kompetence, pridobljene med to dejavnostjo usposabljanja;

| 20. | število oseb, ki so jim mejni organi zavrnili vstop; |
| --- | --- |

20.

število oseb, ki so jim mejni organi zavrnili vstop;

Specifični cilj iz točke (b) člena 3(2)

Kazalniki izložkov

| 1. | Število projektov v podporo digitalizaciji obravnave vlog za izdajo vizuma; |
| --- | --- |

1.

Število projektov v podporo digitalizaciji obravnave vlog za izdajo vizuma;

| 2. | število udeležencev, ki so prejeli podporo;






  2.1 | od tega število udeležencev v dejavnostih usposabljanja; |
| --- | --- | --- |

2.

število udeležencev, ki so prejeli podporo;

2.1

od tega število udeležencev v dejavnostih usposabljanja;

| 3. | število zaposlenih, ki so napoteni na konzulate v tretjih državah;






  3.1 | od tega število zaposlenih, ki so napoteni za obravnavo vlog za izdajo vizuma; |
| --- | --- | --- |

3.

število zaposlenih, ki so napoteni na konzulate v tretjih državah;

3.1

od tega število zaposlenih, ki so napoteni za obravnavo vlog za izdajo vizuma;

| 4. | število razvitih/vzdrževanih/nadgrajenih funkcij informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

4.

število razvitih/vzdrževanih/nadgrajenih funkcij informacijskih sistemov;

| 5. | število razvitih/vzdrževanih/nadgrajenih obsežnih informacijskih sistemov;






  5.1 | od tega število razvitih obsežnih informacijskih sistemov; |
| --- | --- | --- |

5.

število razvitih/vzdrževanih/nadgrajenih obsežnih informacijskih sistemov;

5.1

od tega število razvitih obsežnih informacijskih sistemov;

| 6. | število kosov vzdrževane/popravljene infrastrukture; |
| --- | --- |

6.

število kosov vzdrževane/popravljene infrastrukture;

| 7. | število v najem oddanih/amortiziranih nepremičnin; |
| --- | --- |

7.

število v najem oddanih/amortiziranih nepremičnin;

Kazalniki rezultatov

| 8. | Število novih/posodobljenih konzulatov zunaj schengenskega območja;






  8.1 | od tega število konzulatov, ki so bili posodobljeni, da bi bili prijaznejši do prosilcev za vizum; |
| --- | --- | --- |

8.

Število novih/posodobljenih konzulatov zunaj schengenskega območja;

8.1

od tega število konzulatov, ki so bili posodobljeni, da bi bili prijaznejši do prosilcev za vizum;

| 9. | število obravnavanih priporočil na podlagi schengenskih ocenjevanj na področju skupne vizumske politike; |
| --- | --- |

9.

število obravnavanih priporočil na podlagi schengenskih ocenjevanj na področju skupne vizumske politike;

| 10. | število vlog za izdajo vizuma, predloženih v digitalni obliki; |
| --- | --- |

10.

število vlog za izdajo vizuma, predloženih v digitalni obliki;

| 11. | število vzpostavljenih/izboljšanih oblik sodelovanja med državami članicami na področju obravnave vlog za izdajo vizuma; |
| --- | --- |

11.

število vzpostavljenih/izboljšanih oblik sodelovanja med državami članicami na področju obravnave vlog za izdajo vizuma;

| 12. | število udeležencev, ki tri mesece po zaključku dejavnosti usposabljanja poročajo, da uporabljajo spretnosti in kompetence, pridobljene med to dejavnostjo usposabljanja. |
| --- | --- |

12.

število udeležencev, ki tri mesece po zaključku dejavnosti usposabljanja poročajo, da uporabljajo spretnosti in kompetence, pridobljene med to dejavnostjo usposabljanja.

---

| 5.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 265/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 265/43

---

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 29/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja

(2021/C 265/02)

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 13. junija 2018 predložila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo za upravljanje meja in vizume v okviru Sklada za integrirano upravljanje meja (1) (v nadaljnjem besedilu: instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume ali instrument) v okviru razdelka 4 (migracije in upravljanje meja) večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Evropski parlament je stališče v prvi obravnavi (2) sprejel na plenarnem zasedanju 13. marca 2019. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 17. oktobra 2018 (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Odbor regij ni dal mnenja o tem instrumentu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Svet je 7. junija 2019 sprejel delni splošni pristop (4), ki je bil uporabljen kot prvotni mandat za pogajanja z Evropskim parlamentom. Svet je 12. oktobra 2020 sprejel celovit splošni pristop (5) glede navedenega predloga. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sozakonodajalca sta začela pogajanja v drugi polovici leta 2019. Sozakonodajalca sta na trialogu 10. decembra 2020 dosegla začasni dogovor, ki je bil predstavljen na seji Odbora stalnih predstavnikov 16. decembra 2020 (6). V letu 2021 so se nadaljevala prizadevanja, da bi dokončali delo v zvezi z uvodnimi izjavami, terminologijo in določbami o retroaktivnosti, da bi se zagotovila kontinuiteta financiranja in kazalnikov. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Odbor stalnih predstavnikov je preučil končno kompromisno besedilo (7), da bi o njem lahko dosegel dogovor na seji 24. februarja 2021. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) je 1. marca 2021 potrdil politični dogovor. Predsednik odbora LIBE je poslal pismo predsedniku Odbora stalnih predstavnikov, v katerem je potrdil, da bo Parlament, če bo Svet besedilo odobril v prvi obravnavi, potem ko ga bo pregledala pravnolingvistična služba, odobril stališče Sveta v drugi obravnavi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Odbor stalnih predstavnikov je politični dogovor (8) potrdil na seji 10. marca 2021. |
| --- | --- |

9.

II.   CILJ

| 10. | Cilj politike instrumenta je zagotoviti trdno in učinkovito evropsko integrirano upravljanje zunanjih meja ob hkratnem ohranjanju prostega gibanja oseb in temeljnih pravic ter tako prispevati k zagotavljanju visoke ravni varnosti v Uniji. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Instrument bo prispeval k naslednjim specifičnim ciljem: (i) podpiranju učinkovitega evropskega integriranega upravljanja zunanjih meja za olajšanje zakonitega prehajanja meja, preprečevanje in odkrivanje nezakonitega priseljevanja in čezmejnega kriminala ter učinkovito upravljanje migracijskih tokov; (ii) podpiranju skupne vizumske politike za zagotovitev harmoniziranega pristopa v zvezi z izdajanjem vizumov in za olajšanje zakonitih potovanj, hkrati pa pomoči pri preprečevanju migracijskih in varnostnih tveganj. |
| --- | --- |

11.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

| 12. | Evropski parlament in Svet sta si s pogajanji prizadevala za sklenitev dogovora že v fazi stališča Sveta v prvi obravnavi (hiter dogovor v drugi obravnavi). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Besedilo stališča Sveta v prvi obravnavi odraža kompromis, ki sta ga v pogajanjih ob pomoči Komisije dosegla Evropski parlament in Svet. Glavni elementi tega kompromisa so povzeti v nadaljevanju. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Večnamenska oprema Sozakonodajalca sta se dogovorila, da bodo sredstva, kupljena s finančnim prispevkom iz instrumenta, ostala na voljo za uporabo na drugih področjih, vključno za carinske potrebe, za pomorske operacije ali za doseganje ciljev dveh drugih skladov na področju notranjih zadev (Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost), pod pogojem, da ne bodo presegala 30 % celotnega obdobja uporabe sredstev. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Najnižja raven odhodkov za vizumsko politiko Sozakonodajalca sta se dogovorila, da bosta določila zavezujoč odstotni delež, tj. vsaj 10 % programov držav članic, za kritje odhodkov v okviru tega specifičnega cilja. Ta zavezujoč odstotni delež se ne bo uporabljal za tematski instrument. Države članice bodo lahko od minimalnega odstotnega deleža odstopile le, če bodo v svoje programe vključile podrobno razlago. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ukrepi v tretjih državah in v zvezi z njimi Sozakonodajalca sta se dogovorila, da bo instrument prožen v meri, kot je potrebna za ukrepe, ki podpirajo njegove cilje, ne glede na to, ali se ti izvajajo znotraj ali zunaj meja Unije. Navedeni ukrepi se bodo morali izvajati v sinergiji in skladno z drugimi ukrepi zunaj Unije, ki se podpirajo v okviru drugih instrumentov Unije. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vloga agencij Unije Znanje in strokovno znanje ustreznih agencij Unije, zlasti Evropske agencije za mejno in obalno stražo, Agencije Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) ter Agencije EU za temeljne pravice, se bosta upoštevala v zvezi s področji njihovih pristojnosti pri razvoju programov držav članic. Komisija bi se lahko z njimi posvetovala tudi o ukrepih, vključenih v okvir operativne podpore, za katere imajo agencije posebno strokovno znanje, ter v zvezi z nalogami spremljanja in ocenjevanja. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Določbe o temeljnih pravicah Določbe o temeljnih pravicah so bile v pravnem besedilu racionalizirane. V zvezi s tem je bil v uredbo vključen nov člen o „nediskriminaciji in spoštovanju temeljnih pravic“. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Dodatna sredstva iz proračuna Sozakonodajalca sta se dogovorila o dodatni dodelitvi sredstev v višini največ 1 milijarde EUR v cenah iz leta 2018, ki se dodeli tematskemu instrumentu v skladu s členom 5 in Prilogo II k uredbi o večletnem finančnem okviru. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Delegirani in izvedbeni akti Sozakonodajalca sta se dogovorila, da bodo delovni programi Komisije sprejeti z izvedbenimi akti (postopek pregleda) in da bo Priloga III (področje uporabe podpore) spremenjena z delegiranim aktom. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ukrepi, upravičeni do višjih stopenj sofinanciranja Nekateri ukrepi so bili obravnavani kot prednostni, stopnje njihovega sofinanciranja pa so bile povečane. Vključujejo takojšnjo podporo žrtvam trgovine z ljudmi, razvoj integriranih sistemov za zaščito otrok na zunanjih mejah, ukrepe za identifikacijo ranljivih oseb, takojšnjo pomoč takšnim osebam in njihovo napotitev na službe za zaščito, operativne stroške sistema ETIAS, ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov, shranjenih v sistemih IKT na področju vizumov in meja, ter ukrepe za izboljšanje interoperabilnosti sistemov IKT. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Operativna podpora Najvišji odstotek operativne podpore se je zvišal na 33 % zneska, dodeljenega programu. Stroški, povezani z dejavnostmi usposabljanja in nepremičninami, bodo kriti za oba cilja, meje in vizume, s čimer se bo razširilo prvotno področje uporabe, ki ga je predlagala Komisija. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Operacije mešanega financiranja Sozakonodajalca sta se odločila, da v okvir instrumenta ne bosta vključila možnosti uporabe tovrstne finančne podpore. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Prerazporeditev sredstev (horizontalno) Uvedena je bila klavzula o prejemu, da bi se na zahtevo držav članic omogočila morebitna prerazporeditev v instrument v višini do 5 % prvotne dodelitve iz katerega koli od skladov uredbe o skupnih določbah v okviru deljenega upravljanja. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Predhodno financiranje (horizontalno) Za instrument so bile dogovorjene posebne stopnje predhodnega financiranja, ki odstopajo od uredbe o skupnih določbah. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kontrola in revizija projektov, ki jih izvajajo mednarodne organizacije (horizontalno) Kot odstopanje od uredbe o skupnih določbah je bil dosežen dogovor o novem členu, da bi se olajšalo sodelovanje držav članic z mednarodnimi organizacijami v okviru deljenega upravljanja, ne da bi se spremenila njihova obveznost zagotavljanja zakonitosti in pravilnosti odhodkov, prijavljenih Komisiji. |
| --- | --- |

26.

IV.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| 27. | Stališče Sveta v prvi obravnavi odraža kompromis, ki sta ga ob podpori Komisije dosegla Svet in Evropski parlament. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Svet meni, da njegovo stališče v prvi obravnavi predstavlja uravnotežen kompromis in da bo imela nova uredba, ko bo sprejeta, ključno vlogo pri zagotavljanju trdnega in učinkovitega evropskega integriranega upravljanja zunanjih meja ob hkratnem ohranjanju prostega gibanja oseb in temeljnih pravic, s čimer bo prispevala k zagotavljanju visoke ravni varnosti v Uniji. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Dok. 10151/18 + ADD 1, ADD 1 COR 1.

(2)  Dok. 7403/19 (UL C 23, 21.1.2021, str. 406).

(3)  Dok. 13606/18 (UL C 62, 15.2.2019, str. 184).

(4)  Dok. 10141/19.

(5)  Dok. 11943/20.

(6)  Dok. 13863/20.

(7)  Dok. 6105/21.

(8)  Dok. 6690/21.

---