# Jurnalul Oficial C 233/2021

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 233 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6416 iunie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 233

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6416 iunie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | III   Acte pregătitoare |
| | CONSILIU |
| 2021/C 233/01 | Poziția în primă lectură (UE) nr. 23/2021 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013Adoptată de Consiliu la 27 mai 2021 | 1 |
| 2021/C 233/02 | Expunere de motive a Consiliului: Poziția în primă lectură (UE) nr. 23/2021 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013 | 42 |

Cuprins

Pagina

III   Acte pregătitoare

CONSILIU

2021/C 233/01

Poziția în primă lectură (UE) nr. 23/2021 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013Adoptată de Consiliu la 27 mai 2021

1

2021/C 233/02

Expunere de motive a Consiliului: Poziția în primă lectură (UE) nr. 23/2021 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013

42

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

III Acte pregătitoare

CONSILIU

| 16.6.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 233/1

---

POZIȚIA ÎN PRIMĂ LECTURĂ (UE) NR. 23/2021 A CONSILIULUI

în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013

Adoptată de Consiliu la 27 mai 2021

2021/C 233/01

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 46 litera (d), articolul 149, articolul 153 alineatul (2) litera (a), articolul 164, articolul 175 al treilea paragraf și articolul 349,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | La 17 noiembrie 2017, Pilonul european al drepturilor sociale (denumit în continuare „pilonul”) a fost proclamat în comun de Parlamentul European, Consiliu și Comisie, ca răspuns la provocările sociale din Europa. Cele 20 de principii-cheie ale pilonului sunt structurate în trei categorii: egalitate de șanse și de acces pe piața muncii; condiții de muncă echitabile; și protecție și incluziune socială. Acțiunile întreprinse în cadrul Fondului social european Plus (FSE+) ar trebui să fie ghidate de cele 20 de principii ale pilonului. Pentru a contribui la implementarea pilonului, FSE+ ar trebui să sprijine investițiile în oameni și sisteme în domeniile de politică ale ocupării forței de muncă, educației și incluziunii sociale, contribuind astfel la coeziunea economică, teritorială și socială, în conformitate cu articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). |
| --- | --- |

(1)

La 17 noiembrie 2017, Pilonul european al drepturilor sociale (denumit în continuare „pilonul”) a fost proclamat în comun de Parlamentul European, Consiliu și Comisie, ca răspuns la provocările sociale din Europa. Cele 20 de principii-cheie ale pilonului sunt structurate în trei categorii: egalitate de șanse și de acces pe piața muncii; condiții de muncă echitabile; și protecție și incluziune socială. Acțiunile întreprinse în cadrul Fondului social european Plus (FSE+) ar trebui să fie ghidate de cele 20 de principii ale pilonului. Pentru a contribui la implementarea pilonului, FSE+ ar trebui să sprijine investițiile în oameni și sisteme în domeniile de politică ale ocupării forței de muncă, educației și incluziunii sociale, contribuind astfel la coeziunea economică, teritorială și socială, în conformitate cu articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

| (2) | La nivelul Uniunii, semestrul european pentru coordonarea politicilor economice (denumit în continuare „semestrul european”) este cadrul de identificare a priorităților de reformă naționale și de monitorizare a punerii în aplicare a acestora. Statele membre își elaborează propriile strategii de investiții multianuale naționale în sprijinul acestor priorități de reformă. Respectivele strategii ar trebui să fie prezentate împreună cu programele naționale de reformă anuale, pentru a evidenția și a coordona proiectele de investiții prioritare care urmează să fie sprijinite prin finanțare din partea Uniunii sau prin finanțare națională. Acestea ar trebui să contribuie, de asemenea, la utilizarea fondurilor Uniunii într-un mod coerent și la maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit în special din partea programelor sprijinite de Uniune, după caz, în cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) și al Fondului de coeziune, ale căror obiective și domenii de aplicare a sprijinului sunt prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (4) (1), al FSE+, al Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (5) (2), al Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6), al Funcției europene de stabilizare a investițiilor (FESI) instituite prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (7) (3) și al Programului InvestEU instituit prin Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului (8) (Programul InvestEU). |
| --- | --- |

(2)

La nivelul Uniunii, semestrul european pentru coordonarea politicilor economice (denumit în continuare „semestrul european”) este cadrul de identificare a priorităților de reformă naționale și de monitorizare a punerii în aplicare a acestora. Statele membre își elaborează propriile strategii de investiții multianuale naționale în sprijinul acestor priorități de reformă. Respectivele strategii ar trebui să fie prezentate împreună cu programele naționale de reformă anuale, pentru a evidenția și a coordona proiectele de investiții prioritare care urmează să fie sprijinite prin finanțare din partea Uniunii sau prin finanțare națională. Acestea ar trebui să contribuie, de asemenea, la utilizarea fondurilor Uniunii într-un mod coerent și la maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit în special din partea programelor sprijinite de Uniune, după caz, în cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) și al Fondului de coeziune, ale căror obiective și domenii de aplicare a sprijinului sunt prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (4) (1), al FSE+, al Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (5) (2), al Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6), al Funcției europene de stabilizare a investițiilor (FESI) instituite prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (7) (3) și al Programului InvestEU instituit prin Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului (8) (Programul InvestEU).

| (3) | Prin Decizia (UE) 2020/1512 a Consiliului (9) au fost adoptate orientări revizuite pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Textul respectivelor orientări a fost aliniat la principiile pilonului, în vederea îmbunătățirii competitivității Europei și a transformării acesteia într-un loc mai bun pentru investiții, pentru crearea de locuri de muncă și pentru stimularea coeziunii sociale. Pentru a se asigura alinierea deplină a FSE+ la obiectivele acestor orientări, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, educația, formarea și combaterea excluziunii sociale, a sărăciei și a discriminării, FSE+ ar trebui să sprijine statele membre prin luarea în considerare a orientărilor integrate relevante și a recomandărilor relevante specifice fiecărei țări adoptate în temeiul articolului 121 alineatul (2) și al articolului 148 alineatele (2) și (4) din TFUE, precum și, dacă este cazul, a programelor naționale de reformă susținute de strategii naționale. De asemenea, FSE+ ar trebui să contribuie la aspectele relevante ale implementării unor inițiative și activități importante ale Uniunii, în special comunicarea Comisiei din 10 iunie 2016 intitulată „Noua agendă pentru competențe în Europa”, comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Spațiul european al educației” și Comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor”, precum și Recomandarea Consiliului din 15 februarie 2016 privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă, Recomandarea Consiliului din 19 decembrie 2016 privind parcursurile de actualizare a competențelor, Recomandarea Consiliului din 30 octombrie 2020 privind „O punte către locuri de muncă – consolidarea Garanției pentru tineret” și Recomandarea Consiliului din 12 martie 2021 privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor. |
| --- | --- |

(3)

Prin Decizia (UE) 2020/1512 a Consiliului (9) au fost adoptate orientări revizuite pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Textul respectivelor orientări a fost aliniat la principiile pilonului, în vederea îmbunătățirii competitivității Europei și a transformării acesteia într-un loc mai bun pentru investiții, pentru crearea de locuri de muncă și pentru stimularea coeziunii sociale. Pentru a se asigura alinierea deplină a FSE+ la obiectivele acestor orientări, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, educația, formarea și combaterea excluziunii sociale, a sărăciei și a discriminării, FSE+ ar trebui să sprijine statele membre prin luarea în considerare a orientărilor integrate relevante și a recomandărilor relevante specifice fiecărei țări adoptate în temeiul articolului 121 alineatul (2) și al articolului 148 alineatele (2) și (4) din TFUE, precum și, dacă este cazul, a programelor naționale de reformă susținute de strategii naționale. De asemenea, FSE+ ar trebui să contribuie la aspectele relevante ale implementării unor inițiative și activități importante ale Uniunii, în special comunicarea Comisiei din 10 iunie 2016 intitulată „Noua agendă pentru competențe în Europa”, comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Spațiul european al educației” și Comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor”, precum și Recomandarea Consiliului din 15 februarie 2016 privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă, Recomandarea Consiliului din 19 decembrie 2016 privind parcursurile de actualizare a competențelor, Recomandarea Consiliului din 30 octombrie 2020 privind „O punte către locuri de muncă – consolidarea Garanției pentru tineret” și Recomandarea Consiliului din 12 martie 2021 privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor.

| (4) | La 20 iunie 2017, Consiliul a adoptat concluziile intitulate „Un viitor durabil al Europei: răspunsul UE la Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”. Consiliul a subliniat importanța obținerii dezvoltării durabile în toate cele trei sfere (economică, socială și de mediu) într-un mod echilibrat și integrat. Este esențial ca dezvoltarea durabilă să fie integrată în toate domeniile de politică internă și externă ale Uniunii și ca Uniunea să adopte politici ambițioase atunci când abordează problemele globale. Consiliul a salutat Comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2016, intitulată „Următorii pași către un viitor european durabil”, ca o primă etapă în integrarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (denumite în continuare „ODD”) ale Organizației Națiunilor Unite (ONU) și în aplicarea dezvoltării durabile ca principiu călăuzitor esențial pentru toate politicile Uniunii, inclusiv prin instrumentele sale de finanțare. FSE+ ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a ODD, printre altele, prin eradicarea formelor extreme de sărăcie (ODD nr. 1); promovarea unui învățământ de calitate, favorabil incluziunii (ODD nr. 4); promovarea egalității de gen (ODD nr. 5); promovarea unei creșteri economice susținute, favorabile incluziunii și durabile, a unei ocupări integrale și productive a forței de muncă și a unor condiții de muncă decente pentru toți (ODD nr. 8) și reducerea inegalităților (ODD nr. 10). |
| --- | --- |

(4)

La 20 iunie 2017, Consiliul a adoptat concluziile intitulate „Un viitor durabil al Europei: răspunsul UE la Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”. Consiliul a subliniat importanța obținerii dezvoltării durabile în toate cele trei sfere (economică, socială și de mediu) într-un mod echilibrat și integrat. Este esențial ca dezvoltarea durabilă să fie integrată în toate domeniile de politică internă și externă ale Uniunii și ca Uniunea să adopte politici ambițioase atunci când abordează problemele globale. Consiliul a salutat Comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2016, intitulată „Următorii pași către un viitor european durabil”, ca o primă etapă în integrarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (denumite în continuare „ODD”) ale Organizației Națiunilor Unite (ONU) și în aplicarea dezvoltării durabile ca principiu călăuzitor esențial pentru toate politicile Uniunii, inclusiv prin instrumentele sale de finanțare. FSE+ ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a ODD, printre altele, prin eradicarea formelor extreme de sărăcie (ODD nr. 1); promovarea unui învățământ de calitate, favorabil incluziunii (ODD nr. 4); promovarea egalității de gen (ODD nr. 5); promovarea unei creșteri economice susținute, favorabile incluziunii și durabile, a unei ocupări integrale și productive a forței de muncă și a unor condiții de muncă decente pentru toți (ODD nr. 8) și reducerea inegalităților (ODD nr. 10).

| (5) | Evoluțiile recente și cele aflate în curs au agravat provocările structurale generate de globalizarea economică, de inegalitățile sociale, de gestionarea fluxurilor de migrație și de amenințările tot mai mari la adresa securității, de tranziția către o energie curată, de schimbările tehnologice, de declinul demografic, de șomaj, în special șomajul în rândul tinerilor, de îmbătrânirea din ce în ce mai accentuată a forței de muncă, precum și provocările ce decurg din discrepanțele tot mai mari dintre cererea și oferta de competențe și de forță de muncă în anumite sectoare și regiuni, provocări cu care se confruntă mai ales întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile). Este probabil ca tranziția către o economie verde și tranziția digitală, precum și transformarea ecosistemelor industriale europene să genereze multe oportunități noi, dacă sunt însoțite de un set adecvat de competențe și de măsuri și de politici sociale și în domeniul ocupării forței de muncă. Ținând seama de realitățile în schimbare din lumea muncii, Uniunea ar trebui să fie pregătită pentru provocările actuale și viitoare, investind în competențe relevante, în educație, formare și învățare pe tot parcursul vieții, promovând o creștere cât mai favorabilă incluziunii și îmbunătățind politicile sociale și din domeniul ocupării forței de muncă, ținând seama în același timp de sustenabilitatea economică și industrială, de mobilitatea forței de muncă și vizând instituirea unei piețe a muncii echilibrată din perspectiva genului. |
| --- | --- |

(5)

Evoluțiile recente și cele aflate în curs au agravat provocările structurale generate de globalizarea economică, de inegalitățile sociale, de gestionarea fluxurilor de migrație și de amenințările tot mai mari la adresa securității, de tranziția către o energie curată, de schimbările tehnologice, de declinul demografic, de șomaj, în special șomajul în rândul tinerilor, de îmbătrânirea din ce în ce mai accentuată a forței de muncă, precum și provocările ce decurg din discrepanțele tot mai mari dintre cererea și oferta de competențe și de forță de muncă în anumite sectoare și regiuni, provocări cu care se confruntă mai ales întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile). Este probabil ca tranziția către o economie verde și tranziția digitală, precum și transformarea ecosistemelor industriale europene să genereze multe oportunități noi, dacă sunt însoțite de un set adecvat de competențe și de măsuri și de politici sociale și în domeniul ocupării forței de muncă. Ținând seama de realitățile în schimbare din lumea muncii, Uniunea ar trebui să fie pregătită pentru provocările actuale și viitoare, investind în competențe relevante, în educație, formare și învățare pe tot parcursul vieții, promovând o creștere cât mai favorabilă incluziunii și îmbunătățind politicile sociale și din domeniul ocupării forței de muncă, ținând seama în același timp de sustenabilitatea economică și industrială, de mobilitatea forței de muncă și vizând instituirea unei piețe a muncii echilibrată din perspectiva genului.

| (6) | Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (10) (4) stabilește cadrul de acțiune pentru FEDR, FSE+, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă (FTJ) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (11) (5), FEAMPA, Fondul pentru azil, migrație și integrare (FAMI), Fondul pentru securitate internă (FSI) și Instrumentul de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize, ca parte a Fondului de gestionare integrată a frontierelor, și prevede în special obiectivele de politică și normele privind programarea, monitorizarea și evaluarea, gestionarea și controlul fondurilor Uniunii executate prin gestiune partajată. Prin urmare, este necesar să se precizeze obiectivele generale ale FSE+, precum și să se prevadă dispoziții specifice privind tipurile de activități care pot fi finanțate de FSE+. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (10) (4) stabilește cadrul de acțiune pentru FEDR, FSE+, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă (FTJ) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (11) (5), FEAMPA, Fondul pentru azil, migrație și integrare (FAMI), Fondul pentru securitate internă (FSI) și Instrumentul de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize, ca parte a Fondului de gestionare integrată a frontierelor, și prevede în special obiectivele de politică și normele privind programarea, monitorizarea și evaluarea, gestionarea și controlul fondurilor Uniunii executate prin gestiune partajată. Prin urmare, este necesar să se precizeze obiectivele generale ale FSE+, precum și să se prevadă dispoziții specifice privind tipurile de activități care pot fi finanțate de FSE+.

| (7) | Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (12) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”) stabilește normele privind execuția bugetului general al Uniunii (denumit în continuare „bugetul Uniunii”), inclusiv normele privind granturile, premiile, achizițiile publice, gestiunea indirectă, instrumentele financiare, garanțiile bugetare, asistența financiară și rambursările către experții externi. Cofinanțarea pentru granturi poate fi asigurată din resursele proprii ale beneficiarilor, din veniturile generate de proiect sau din contribuțiile financiare sau în natură din partea unor terți. Pentru a se asigura implementarea coerentă a programelor Uniunii, Regulamentul financiar urmează să se aplice acțiunilor care vor fi executate prin gestiune directă sau indirectă în temeiul FSE+. |
| --- | --- |

(7)

Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (12) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”) stabilește normele privind execuția bugetului general al Uniunii (denumit în continuare „bugetul Uniunii”), inclusiv normele privind granturile, premiile, achizițiile publice, gestiunea indirectă, instrumentele financiare, garanțiile bugetare, asistența financiară și rambursările către experții externi. Cofinanțarea pentru granturi poate fi asigurată din resursele proprii ale beneficiarilor, din veniturile generate de proiect sau din contribuțiile financiare sau în natură din partea unor terți. Pentru a se asigura implementarea coerentă a programelor Uniunii, Regulamentul financiar urmează să se aplice acțiunilor care vor fi executate prin gestiune directă sau indirectă în temeiul FSE+.

| (8) | Formele de finanțare din partea Uniunii și metodele de execuție prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare în special costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul preconizat de neconformitate. În cazul granturilor, acestea ar trebui să includă utilizarea de sume forfetare, rate forfetare și costuri unitare, precum și de finanțări care nu sunt legate de costuri, astfel cum se menționează la articolul 125 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar. Pentru punerea în aplicare a măsurilor legate de integrarea socioeconomică a resortisanților țărilor terțe și în conformitate cu articolul 94 din Regulamentul (UE) 2021/... (4), Comisia poate asigura rambursarea pentru statele membre care utilizează opțiuni simplificate în materie de costuri, inclusiv sume forfetare. |
| --- | --- |

(8)

Formele de finanțare din partea Uniunii și metodele de execuție prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare în special costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul preconizat de neconformitate. În cazul granturilor, acestea ar trebui să includă utilizarea de sume forfetare, rate forfetare și costuri unitare, precum și de finanțări care nu sunt legate de costuri, astfel cum se menționează la articolul 125 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar. Pentru punerea în aplicare a măsurilor legate de integrarea socioeconomică a resortisanților țărilor terțe și în conformitate cu articolul 94 din Regulamentul (UE) 2021/... (4), Comisia poate asigura rambursarea pentru statele membre care utilizează opțiuni simplificate în materie de costuri, inclusiv sume forfetare.

| (9) | Pentru a raționaliza și a simplifica mecanismele de finanțare și pentru a crea noi oportunități de sinergii prin intermediul abordărilor integrate de finanțare, acțiunile care erau sprijinite de Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 223/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (13), și de Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (14), ar trebui să fie integrate în FSE+. FSE+ ar trebui să cuprindă două componente: componenta cu gestiune partajată (denumită în continuare „componenta FSE+ cu gestiune partajată”), care urmează să fie executată prin gestiune partajată, și componenta Ocuparea forței de muncă și inovare socială (denumită în continuare „componenta „EaSI”) care urmează să fie executată prin gestiune directă și indirectă. Acest lucru ar trebui să contribuie la reducerea sarcinii administrative legate de gestionarea diferitelor fonduri, în special pentru statele membre și beneficiari, menținându-se în același timp norme mai simple pentru operațiunile mai simple precum distribuirea de alimente și/sau de asistență materială de bază. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a raționaliza și a simplifica mecanismele de finanțare și pentru a crea noi oportunități de sinergii prin intermediul abordărilor integrate de finanțare, acțiunile care erau sprijinite de Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 223/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (13), și de Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (14), ar trebui să fie integrate în FSE+. FSE+ ar trebui să cuprindă două componente: componenta cu gestiune partajată (denumită în continuare „componenta FSE+ cu gestiune partajată”), care urmează să fie executată prin gestiune partajată, și componenta Ocuparea forței de muncă și inovare socială (denumită în continuare „componenta „EaSI”) care urmează să fie executată prin gestiune directă și indirectă. Acest lucru ar trebui să contribuie la reducerea sarcinii administrative legate de gestionarea diferitelor fonduri, în special pentru statele membre și beneficiari, menținându-se în același timp norme mai simple pentru operațiunile mai simple precum distribuirea de alimente și/sau de asistență materială de bază.

| (10) | Având în vedere domeniul de aplicare mai larg al FSE+, este oportun ca obiectivele de a spori eficacitatea piețelor muncii, de a promova accesul egal la locuri de muncă de calitate, de a îmbunătăți calitatea educației și formării și accesul egal la acestea pentru a ajuta la reintegrarea în sistemele de învățământ, de a promova incluziunea socială, de a facilita accesul la asistență medicală pentru persoanele vulnerabile și de a contribui la eradicarea sărăciei să nu fie implementate numai prin gestiune partajată în temeiul componentei FSE+ cu gestiune partajată, ci și, pentru acțiunile necesare la nivelul Uniunii, prin gestiune directă și indirectă, în cadrul componentei EaSI. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere domeniul de aplicare mai larg al FSE+, este oportun ca obiectivele de a spori eficacitatea piețelor muncii, de a promova accesul egal la locuri de muncă de calitate, de a îmbunătăți calitatea educației și formării și accesul egal la acestea pentru a ajuta la reintegrarea în sistemele de învățământ, de a promova incluziunea socială, de a facilita accesul la asistență medicală pentru persoanele vulnerabile și de a contribui la eradicarea sărăciei să nu fie implementate numai prin gestiune partajată în temeiul componentei FSE+ cu gestiune partajată, ci și, pentru acțiunile necesare la nivelul Uniunii, prin gestiune directă și indirectă, în cadrul componentei EaSI.

| (11) | Prezentul regulament prevede un pachet financiar pentru întreaga durată a FSE+, care urmează să constituie principala valoare de referință, în înțelesul punctului 18 din Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (15), pentru Parlamentul European și Consiliu pe parcursul procedurii bugetare anuale Acesta ar trebui să specifice alocarea pentru componenta FSE+ cu gestiune partajată și alocarea pentru acțiunile care urmează să fie implementate în cadrul componentei EaSI. |
| --- | --- |

(11)

Prezentul regulament prevede un pachet financiar pentru întreaga durată a FSE+, care urmează să constituie principala valoare de referință, în înțelesul punctului 18 din Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (15), pentru Parlamentul European și Consiliu pe parcursul procedurii bugetare anuale Acesta ar trebui să specifice alocarea pentru componenta FSE+ cu gestiune partajată și alocarea pentru acțiunile care urmează să fie implementate în cadrul componentei EaSI.

| (12) | Pentru a facilita implementarea obiectivelor specifice și operaționale ale componentei EaSI, FSE+ ar trebui să sprijine activități legate de asistența tehnică și administrativă, cum ar fi activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, iar activitățile de comunicare și diseminare ar trebui să facă parte din acțiunile eligibile în cadrul componentei EaSI. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a facilita implementarea obiectivelor specifice și operaționale ale componentei EaSI, FSE+ ar trebui să sprijine activități legate de asistența tehnică și administrativă, cum ar fi activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, iar activitățile de comunicare și diseminare ar trebui să facă parte din acțiunile eligibile în cadrul componentei EaSI.

| (13) | FSE+ ar trebui să urmărească promovarea ocupării forței de muncă prin intervenții active care să permită integrarea și reintegrarea pe piața muncii, în special a tinerilor, îndeosebi prin implementarea Garanției pentru tineret consolidate, a șomerilor de lungă durată, a grupurilor defavorizate pe piața muncii și a persoanelor inactive, precum și prin promovarea desfășurării de activități independente și a economiei sociale. FSE+ ar trebui să vizeze îmbunătățirea funcționării piețelor muncii prin sprijinirea modernizării instituțiilor implicate, cum ar fi serviciile publice de ocupare a forței de muncă, pentru a îmbunătăți capacitatea acestora de a furniza consiliere și orientare specifică intensificată pe parcursul căutării unui loc de muncă și al tranziției către încadrarea în muncă, precum și de a spori mobilitatea lucrătorilor. FSE+ ar trebui să promoveze o participare de gen echilibrată la piața muncii prin măsuri menite să asigure, printre altele, condiții de muncă egale, un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată și un acces mai bun la serviciile de îngrijire a copiilor, inclusiv la educație și îngrijire timpurie. FSE+ ar trebui, de asemenea, să vizeze asigurarea unui mediu de lucru sănătos și bine adaptat, pentru a răspunde riscurilor la adresa sănătății legate de evoluția formelor de muncă și de necesitățile forței de muncă în curs de îmbătrânire. |
| --- | --- |

(13)

FSE+ ar trebui să urmărească promovarea ocupării forței de muncă prin intervenții active care să permită integrarea și reintegrarea pe piața muncii, în special a tinerilor, îndeosebi prin implementarea Garanției pentru tineret consolidate, a șomerilor de lungă durată, a grupurilor defavorizate pe piața muncii și a persoanelor inactive, precum și prin promovarea desfășurării de activități independente și a economiei sociale. FSE+ ar trebui să vizeze îmbunătățirea funcționării piețelor muncii prin sprijinirea modernizării instituțiilor implicate, cum ar fi serviciile publice de ocupare a forței de muncă, pentru a îmbunătăți capacitatea acestora de a furniza consiliere și orientare specifică intensificată pe parcursul căutării unui loc de muncă și al tranziției către încadrarea în muncă, precum și de a spori mobilitatea lucrătorilor. FSE+ ar trebui să promoveze o participare de gen echilibrată la piața muncii prin măsuri menite să asigure, printre altele, condiții de muncă egale, un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată și un acces mai bun la serviciile de îngrijire a copiilor, inclusiv la educație și îngrijire timpurie. FSE+ ar trebui, de asemenea, să vizeze asigurarea unui mediu de lucru sănătos și bine adaptat, pentru a răspunde riscurilor la adresa sănătății legate de evoluția formelor de muncă și de necesitățile forței de muncă în curs de îmbătrânire.

| (14) | FSE+ ar trebui să acorde sprijin pentru îmbunătățirea calității, a caracterului incluziv, a eficacității și a relevanței pe piața muncii a sistemelor de educație și de formare, inclusiv prin promovarea învățării digitale, a validării învățării nonformale și informale și a dezvoltării profesionale a personalului didactic, cu scopul de a facilita dobândirea competențelor-cheie, în special în ceea ce privește competențele de bază, incluzând cunoștințele în materie de sănătate, educația în domeniul mass-mediei, aptitudinile antreprenoriale, competențele lingvistice, competențele digitale și competențele legate de dezvoltarea durabilă, de care au nevoie toate persoanele pentru împlinirea și dezvoltarea personală, pentru ocuparea unui loc de muncă, pentru incluziunea socială și pentru o cetățenie activă. FSE+ ar trebui să contribuie la evoluția în cadrul sistemelor de educație și de formare și la tranziția către un loc de muncă, să sprijine învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională, în vederea facilitării participării depline în cadrul societății pentru toți, precum și să contribuie la creșterea competitivității, inclusiv prin monitorizarea parcursului profesional al absolvenților, și la inovarea societală și economică prin sprijinirea inițiativelor sustenabile care pot fi aplicate la scară largă în aceste domenii și adaptate la diferite grupuri-țintă, precum persoanele cu handicap. Un astfel de ajutor, sprijin și contribuție s-ar putea realiza, de exemplu, prin învățarea on-line, prin formarea la locul de muncă, prin stagii, prin sisteme de educație și formare duale și ucenicii, astfel cum sunt definite în Recomandarea Consiliului din 15 martie 2018 privind un Cadru european pentru ucenicii de calitate și eficace, prin orientarea pe tot parcursul vieții, prin anticiparea competențelor în strânsă cooperare cu industria, prin materiale de formare și metode de predare actualizate, prin previzionarea și monitorizarea parcursului profesional al absolvenților, prin formarea cadrelor didactice, prin validarea rezultatelor învățării și prin recunoașterea calificărilor, precum și a certificărilor sectoriale. |
| --- | --- |

(14)

FSE+ ar trebui să acorde sprijin pentru îmbunătățirea calității, a caracterului incluziv, a eficacității și a relevanței pe piața muncii a sistemelor de educație și de formare, inclusiv prin promovarea învățării digitale, a validării învățării nonformale și informale și a dezvoltării profesionale a personalului didactic, cu scopul de a facilita dobândirea competențelor-cheie, în special în ceea ce privește competențele de bază, incluzând cunoștințele în materie de sănătate, educația în domeniul mass-mediei, aptitudinile antreprenoriale, competențele lingvistice, competențele digitale și competențele legate de dezvoltarea durabilă, de care au nevoie toate persoanele pentru împlinirea și dezvoltarea personală, pentru ocuparea unui loc de muncă, pentru incluziunea socială și pentru o cetățenie activă. FSE+ ar trebui să contribuie la evoluția în cadrul sistemelor de educație și de formare și la tranziția către un loc de muncă, să sprijine învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională, în vederea facilitării participării depline în cadrul societății pentru toți, precum și să contribuie la creșterea competitivității, inclusiv prin monitorizarea parcursului profesional al absolvenților, și la inovarea societală și economică prin sprijinirea inițiativelor sustenabile care pot fi aplicate la scară largă în aceste domenii și adaptate la diferite grupuri-țintă, precum persoanele cu handicap. Un astfel de ajutor, sprijin și contribuție s-ar putea realiza, de exemplu, prin învățarea on-line, prin formarea la locul de muncă, prin stagii, prin sisteme de educație și formare duale și ucenicii, astfel cum sunt definite în Recomandarea Consiliului din 15 martie 2018 privind un Cadru european pentru ucenicii de calitate și eficace, prin orientarea pe tot parcursul vieții, prin anticiparea competențelor în strânsă cooperare cu industria, prin materiale de formare și metode de predare actualizate, prin previzionarea și monitorizarea parcursului profesional al absolvenților, prin formarea cadrelor didactice, prin validarea rezultatelor învățării și prin recunoașterea calificărilor, precum și a certificărilor sectoriale.

| (15) | Sprijinul acordat din FSE+ ar trebui să fie utilizat pentru a promova accesul egal al tuturor, în special al grupurilor defavorizate, la educație și formare de calitate, nesegregate și favorabile incluziunii, începând de la educația și îngrijirea timpurie, acordând o atenție deosebită copiilor provenind din medii socioeconomice defavorizate, prin educația și formarea generală și profesională, în special uceniciile, învățământul terțiar, precum și prin educația și învățarea în rândul adulților, inclusiv prin activități sportive și culturale. FSE+ ar trebui să ofere sprijin special cursanților cu cerințe specifice și să reducă inegalitățile în materie de educație, inclusiv decalajul digital, să prevină și să reducă părăsirea timpurie a școlii, să încurajeze permeabilitatea dintre sectoarele educației și formării, să consolideze legăturile cu învățarea non-formală și informală și să faciliteze mobilitatea în scop educațional pentru toți și accesibilitatea pentru persoanele cu handicap. În acest context, ar trebui să fie sprijinite sinergiile cu Erasmus+, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (16) (6), în special pentru a facilita participarea studenților defavorizați la mobilitatea în scopul învățării. |
| --- | --- |

(15)

Sprijinul acordat din FSE+ ar trebui să fie utilizat pentru a promova accesul egal al tuturor, în special al grupurilor defavorizate, la educație și formare de calitate, nesegregate și favorabile incluziunii, începând de la educația și îngrijirea timpurie, acordând o atenție deosebită copiilor provenind din medii socioeconomice defavorizate, prin educația și formarea generală și profesională, în special uceniciile, învățământul terțiar, precum și prin educația și învățarea în rândul adulților, inclusiv prin activități sportive și culturale. FSE+ ar trebui să ofere sprijin special cursanților cu cerințe specifice și să reducă inegalitățile în materie de educație, inclusiv decalajul digital, să prevină și să reducă părăsirea timpurie a școlii, să încurajeze permeabilitatea dintre sectoarele educației și formării, să consolideze legăturile cu învățarea non-formală și informală și să faciliteze mobilitatea în scop educațional pentru toți și accesibilitatea pentru persoanele cu handicap. În acest context, ar trebui să fie sprijinite sinergiile cu Erasmus+, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (16) (6), în special pentru a facilita participarea studenților defavorizați la mobilitatea în scopul învățării.

| (16) | FSE+ ar trebui să promoveze oportunități flexibile de perfecționare a competențelor și de dobândire a unor competențe noi și diferite pentru toți, în special competențe antreprenoriale și digitale, competențe pentru tehnologiile generice esențiale și competențe pentru economia verde și pentru ecosisteme industriale în conformitate cu Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa”. În concordanță cu Agenda pentru competențe în Europa și cu Recomandarea Consiliului referitoare la parcursurile de actualizare a competențelor (17), FSE+ ar trebui să sprijine parcursuri flexibile, inclusiv cursuri de formare modulare speciale, accesibile și de scurtă durată care să conducă la acreditare, pentru a oferi persoanelor competențe adaptate la nevoile pieței muncii și ale ecosistemelor industriale, la tranziția digitală și la cea către o economie verde, la inovare și la schimbările sociale și economice, facilitând recalificarea, perfecționarea și capacitatea de inserție profesională, tranzițiile profesionale, mobilitatea geografică și sectorială și sprijinind, în special, persoanele cu handicap și adulții cu competențe reduse și slab calificați. De asemenea, FSE+ ar trebui să faciliteze furnizarea de sprijin în materie de competențe integrate persoanelor fizice, inclusiv salariaților, persoanelor care desfășoară o activitate independentă și șomerilor, prin intermediul unor instrumente precum conturile individuale de învățare. |
| --- | --- |

(16)

FSE+ ar trebui să promoveze oportunități flexibile de perfecționare a competențelor și de dobândire a unor competențe noi și diferite pentru toți, în special competențe antreprenoriale și digitale, competențe pentru tehnologiile generice esențiale și competențe pentru economia verde și pentru ecosisteme industriale în conformitate cu Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa”. În concordanță cu Agenda pentru competențe în Europa și cu Recomandarea Consiliului referitoare la parcursurile de actualizare a competențelor (17), FSE+ ar trebui să sprijine parcursuri flexibile, inclusiv cursuri de formare modulare speciale, accesibile și de scurtă durată care să conducă la acreditare, pentru a oferi persoanelor competențe adaptate la nevoile pieței muncii și ale ecosistemelor industriale, la tranziția digitală și la cea către o economie verde, la inovare și la schimbările sociale și economice, facilitând recalificarea, perfecționarea și capacitatea de inserție profesională, tranzițiile profesionale, mobilitatea geografică și sectorială și sprijinind, în special, persoanele cu handicap și adulții cu competențe reduse și slab calificați. De asemenea, FSE+ ar trebui să faciliteze furnizarea de sprijin în materie de competențe integrate persoanelor fizice, inclusiv salariaților, persoanelor care desfășoară o activitate independentă și șomerilor, prin intermediul unor instrumente precum conturile individuale de învățare.

| (17) | Sinergiile cu programul Orizont Europa – Programul-cadru pentru cercetare și inovare astfel cum a fost instituit prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (18) (7) (denumit în continuare „Orizont Europa”) ar trebui să asigure faptul că FSE+ poate integra și extinde la scară largă utilizarea programelor de învățământ inovatoare sprijinite de Orizont Europa, astfel încât persoanele să dobândească abilitățile și competențele necesare pentru locurile de muncă ale viitorului. |
| --- | --- |

(17)

Sinergiile cu programul Orizont Europa – Programul-cadru pentru cercetare și inovare astfel cum a fost instituit prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (18) (7) (denumit în continuare „Orizont Europa”) ar trebui să asigure faptul că FSE+ poate integra și extinde la scară largă utilizarea programelor de învățământ inovatoare sprijinite de Orizont Europa, astfel încât persoanele să dobândească abilitățile și competențele necesare pentru locurile de muncă ale viitorului.

| (18) | FSE+ ar trebui să sprijine eforturile statelor membre de a contribui la eradicarea sărăciei în vederea ieșirii din cercul vicios al dezavantajării care continuă de la o generație la alta și de a promova incluziunea socială asigurând egalitatea de șanse pentru toți, reducând obstacolele, combătând discriminarea și eliminând inegalitățile în materie de sănătate. Un astfel de sprijin implică mobilizarea unei game de politici care să vizeze persoanele cele mai dezavantajate, indiferent de sex, orientare sexuală, vârstă, religie sau convingeri, origine rasială sau etnică, în special comunitățile marginalizate, cum ar fi romii, persoanele cu handicap sau cu boli cronice, persoanele fără adăpost, copiii și persoanele în vârstă. FSE+ ar trebui să promoveze incluziunea activă a persoanelor celor mai îndepărtate de piața muncii, cu scopul de a asigura integrarea socioeconomică a acestora. FSE+ ar trebui să fie, de asemenea, utilizat pentru a spori accesul prompt și echitabil la servicii accesibile ca preț, sustenabile și de înaltă calitate care promovează accesul la locuințe și la îngrijire centrată pe individ, cum ar fi serviciile de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung, în special serviciile de îngrijire în familie și în comunitate. FSE+ ar trebui să contribuie la modernizarea sistemelor de protecție socială, acordând o atenție deosebită copiilor și grupurilor defavorizate, mai ales în vederea promovării accesibilității unor astfel de sisteme, inclusiv pentru persoanele cu handicap. |
| --- | --- |

(18)

FSE+ ar trebui să sprijine eforturile statelor membre de a contribui la eradicarea sărăciei în vederea ieșirii din cercul vicios al dezavantajării care continuă de la o generație la alta și de a promova incluziunea socială asigurând egalitatea de șanse pentru toți, reducând obstacolele, combătând discriminarea și eliminând inegalitățile în materie de sănătate. Un astfel de sprijin implică mobilizarea unei game de politici care să vizeze persoanele cele mai dezavantajate, indiferent de sex, orientare sexuală, vârstă, religie sau convingeri, origine rasială sau etnică, în special comunitățile marginalizate, cum ar fi romii, persoanele cu handicap sau cu boli cronice, persoanele fără adăpost, copiii și persoanele în vârstă. FSE+ ar trebui să promoveze incluziunea activă a persoanelor celor mai îndepărtate de piața muncii, cu scopul de a asigura integrarea socioeconomică a acestora. FSE+ ar trebui să fie, de asemenea, utilizat pentru a spori accesul prompt și echitabil la servicii accesibile ca preț, sustenabile și de înaltă calitate care promovează accesul la locuințe și la îngrijire centrată pe individ, cum ar fi serviciile de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung, în special serviciile de îngrijire în familie și în comunitate. FSE+ ar trebui să contribuie la modernizarea sistemelor de protecție socială, acordând o atenție deosebită copiilor și grupurilor defavorizate, mai ales în vederea promovării accesibilității unor astfel de sisteme, inclusiv pentru persoanele cu handicap.

| (19) | FSE+ ar trebui să contribuie la eradicarea sărăciei prin sprijinirea sistemelor naționale care vizează reducerea privațiunilor alimentare și materiale și să promoveze integrarea socială a persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială și a celor mai defavorizate persoane. Având în vedere obiectivul global ca, la nivelul Uniunii, cel puțin 4 % din resursele alocate prin componenta FSE+ cu gestiune partajată să sprijine cele mai defavorizate persoane, statele membre ar trebui să aloce cel puțin 3 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru a elimina formele de sărăcie extremă care au impactul cel mai puternic în materie de excluziune socială, precum lipsa de adăpost, sărăcia în rândul copiilor și privațiunile alimentare. Furnizarea de alimente și/sau de asistență materială de bază celor mai defavorizate persoane nu ar trebui să înlocuiască prestațiile sociale existente care le sunt acordate în cadrul sistemelor sociale naționale sau în conformitate cu dreptul intern. Din cauza naturii operațiunilor și a tipului de destinatari finali, este necesar să se aplice norme mai simple în cazul sprijinului care vizează reducerea privațiunilor materiale ce afectează cele mai defavorizate persoane. |
| --- | --- |

(19)

FSE+ ar trebui să contribuie la eradicarea sărăciei prin sprijinirea sistemelor naționale care vizează reducerea privațiunilor alimentare și materiale și să promoveze integrarea socială a persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială și a celor mai defavorizate persoane. Având în vedere obiectivul global ca, la nivelul Uniunii, cel puțin 4 % din resursele alocate prin componenta FSE+ cu gestiune partajată să sprijine cele mai defavorizate persoane, statele membre ar trebui să aloce cel puțin 3 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru a elimina formele de sărăcie extremă care au impactul cel mai puternic în materie de excluziune socială, precum lipsa de adăpost, sărăcia în rândul copiilor și privațiunile alimentare. Furnizarea de alimente și/sau de asistență materială de bază celor mai defavorizate persoane nu ar trebui să înlocuiască prestațiile sociale existente care le sunt acordate în cadrul sistemelor sociale naționale sau în conformitate cu dreptul intern. Din cauza naturii operațiunilor și a tipului de destinatari finali, este necesar să se aplice norme mai simple în cazul sprijinului care vizează reducerea privațiunilor materiale ce afectează cele mai defavorizate persoane.

| (20) | Având în vedere necesitatea continuă de a intensifica eforturile pentru a aborda problema gestionării fluxurilor de migrație în ansamblul Uniunii, precum și pentru a sprijini în mod coerent, puternic și consecvent eforturile de solidaritate și de partajare a responsabilității, FSE+ ar trebui să ofere sprijin pentru a promova integrarea socioeconomică a resortisanților țărilor terțe, inclusiv migranți, care ar putea include inițiative la nivel local, în completarea acțiunilor finanțate în temeiul FAMI, al FEDR și al altor fonduri ale Uniunii, care pot avea un efect pozitiv asupra incluziunii resortisanților țărilor terțe. |
| --- | --- |

(20)

Având în vedere necesitatea continuă de a intensifica eforturile pentru a aborda problema gestionării fluxurilor de migrație în ansamblul Uniunii, precum și pentru a sprijini în mod coerent, puternic și consecvent eforturile de solidaritate și de partajare a responsabilității, FSE+ ar trebui să ofere sprijin pentru a promova integrarea socioeconomică a resortisanților țărilor terțe, inclusiv migranți, care ar putea include inițiative la nivel local, în completarea acțiunilor finanțate în temeiul FAMI, al FEDR și al altor fonduri ale Uniunii, care pot avea un efect pozitiv asupra incluziunii resortisanților țărilor terțe.

| (21) | Având în vedere importanța accesului la asistență medicală, FSE+ ar trebui să asigure sinergii și complementarități cu Programul „UE pentru sănătate”, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului (19), iar domeniul de aplicare al FSE+ ar trebui să includă accesul la asistență medicală pentru persoanele aflate în situații vulnerabile. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere importanța accesului la asistență medicală, FSE+ ar trebui să asigure sinergii și complementarități cu Programul „UE pentru sănătate”, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului (19), iar domeniul de aplicare al FSE+ ar trebui să includă accesul la asistență medicală pentru persoanele aflate în situații vulnerabile.

| (22) | FSE+ ar trebui să sprijine reformele politicilor și ale sistemelor din domeniul ocupării forței de muncă, al incluziunii sociale, al accesului la asistență medicală pentru persoanele vulnerabile, al îngrijirii pe termen lung, al educației și formării, contribuind la eradicarea sărăciei. Pentru a consolida alinierea la semestrul european, statele membre ar trebui să aloce un cuantum adecvat din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru a pune în aplicare recomandările relevante specifice fiecărei țări legate de provocările structurale care este oportun să fie abordate prin investiții multianuale ce intră în domeniul de aplicare al FSE+, ținând seama de pilon, de tabloul de bord al indicatorilor sociali astfel cum a fost revizuit în urma adoptării noilor obiective stabilite în cadrul planului de acțiune privind pilonul social, și de particularitățile regionale. Comisia și statele membre ar trebui să asigure coerența, coordonarea și complementaritatea dintre componenta FSE+ cu gestiune partajată și alte fonduri, programe și instrumente ale Uniunii, cum ar fi FTJ, FEDR, Programul „UE pentru sănătate”, Mecanismul de redresare și reziliență, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (20), Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului (21), FEAMPA, Erasmus+, FAMI, Orizont Europa, FEADR, Programul „Europa digitală”, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (22) (8), Programul InvestEU, Programul „Europa creativă”, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (23) (9), Corpul european de solidaritate, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (24) (10) și Instrumentul de sprijin tehnic, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/240 al Parlamentului European și al Consiliului (25). În special, Comisia și statele membre ar trebui să asigure, în toate etapele procesului, o coordonare eficace pentru a garanta consecvența, coerența, complementaritatea și sinergiile între sursele de finanțare, inclusiv a asistenței tehnice acordate de acestea. |
| --- | --- |

(22)

FSE+ ar trebui să sprijine reformele politicilor și ale sistemelor din domeniul ocupării forței de muncă, al incluziunii sociale, al accesului la asistență medicală pentru persoanele vulnerabile, al îngrijirii pe termen lung, al educației și formării, contribuind la eradicarea sărăciei. Pentru a consolida alinierea la semestrul european, statele membre ar trebui să aloce un cuantum adecvat din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru a pune în aplicare recomandările relevante specifice fiecărei țări legate de provocările structurale care este oportun să fie abordate prin investiții multianuale ce intră în domeniul de aplicare al FSE+, ținând seama de pilon, de tabloul de bord al indicatorilor sociali astfel cum a fost revizuit în urma adoptării noilor obiective stabilite în cadrul planului de acțiune privind pilonul social, și de particularitățile regionale. Comisia și statele membre ar trebui să asigure coerența, coordonarea și complementaritatea dintre componenta FSE+ cu gestiune partajată și alte fonduri, programe și instrumente ale Uniunii, cum ar fi FTJ, FEDR, Programul „UE pentru sănătate”, Mecanismul de redresare și reziliență, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (20), Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului (21), FEAMPA, Erasmus+, FAMI, Orizont Europa, FEADR, Programul „Europa digitală”, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (22) (8), Programul InvestEU, Programul „Europa creativă”, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (23) (9), Corpul european de solidaritate, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului (24) (10) și Instrumentul de sprijin tehnic, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/240 al Parlamentului European și al Consiliului (25). În special, Comisia și statele membre ar trebui să asigure, în toate etapele procesului, o coordonare eficace pentru a garanta consecvența, coerența, complementaritatea și sinergiile între sursele de finanțare, inclusiv a asistenței tehnice acordate de acestea.

| (23) | Prin sprijinul acordat obiectivelor specifice prevăzute în prezentul regulament, printre altele, prin contribuția la obiectivul de politică „o Europă mai socială și mai favorabilă incluziunii, prin implementarea Pilonului european al drepturilor sociale” astfel cum este menționat în Regulamentul (UE) 2021/... (11), FSE+ va continua să contribuie la strategiile teritoriale și locale de dezvoltare, în scopul implementării pilonului. Acesta va sprijini instrumentele prevăzute la articolul 28 din respectivul regulament și, prin urmare, va contribui totodată la realizarea obiectivului de politică „o Europă mai aproape de cetățeni, prin promovarea dezvoltării durabile și integrate a tuturor tipurilor de teritorii și de inițiative locale” astfel cum se menționează în Regulamentul (UE) 2021/... (11), inclusiv prin măsuri de reducere a sărăciei și de incluziune socială, ținând seama de particularitățile regiunilor urbane, rurale și de coastă, în vederea combaterii inegalităților socioeconomice din orașe și regiuni. |
| --- | --- |

(23)

Prin sprijinul acordat obiectivelor specifice prevăzute în prezentul regulament, printre altele, prin contribuția la obiectivul de politică „o Europă mai socială și mai favorabilă incluziunii, prin implementarea Pilonului european al drepturilor sociale” astfel cum este menționat în Regulamentul (UE) 2021/... (11), FSE+ va continua să contribuie la strategiile teritoriale și locale de dezvoltare, în scopul implementării pilonului. Acesta va sprijini instrumentele prevăzute la articolul 28 din respectivul regulament și, prin urmare, va contribui totodată la realizarea obiectivului de politică „o Europă mai aproape de cetățeni, prin promovarea dezvoltării durabile și integrate a tuturor tipurilor de teritorii și de inițiative locale” astfel cum se menționează în Regulamentul (UE) 2021/... (11), inclusiv prin măsuri de reducere a sărăciei și de incluziune socială, ținând seama de particularitățile regiunilor urbane, rurale și de coastă, în vederea combaterii inegalităților socioeconomice din orașe și regiuni.

| (24) | Pentru a se asigura că este promovată în mod corespunzător dimensiunea socială a Europei, astfel cum este prevăzută în pilon și că persoanelor care au cea mai mare nevoie de sprijin le sunt destinate un minim de resurse, statele membre ar trebui să aloce cel puțin 25 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru promovarea incluziunii sociale. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a se asigura că este promovată în mod corespunzător dimensiunea socială a Europei, astfel cum este prevăzută în pilon și că persoanelor care au cea mai mare nevoie de sprijin le sunt destinate un minim de resurse, statele membre ar trebui să aloce cel puțin 25 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru promovarea incluziunii sociale.

| (25) | În vederea abordării nivelului constant ridicat al sărăciei în rândul copiilor din Uniune și în conformitate cu principiul 11 al pilonului, conform căruia copiii au dreptul la protecție împotriva sărăciei și conform căruia copiii care provin din medii defavorizate au dreptul la măsuri specifice de sporire a egalității de șanse, statele membre ar trebui să programeze un cuantum adecvat din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru implementarea Garanției pentru copii, pentru activități care abordează problema sărăciei în rândul copiilor, în concordanță cu obiectivele specifice ale FSE+ care permit programarea de resurse pentru acțiuni ce sprijină în mod direct accesul egal al copiilor la îngrijire, educație, asistență medicală, locuințe decente și o nutriție adecvată. Statele membre în care, în perioada 2017-2019, rata medie a copiilor cu vârsta sub 18 ani expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială a depășit media Uniunii pentru perioada respectivă, pe baza datelor Eurostat, ar trebui să aloce activităților respective cel puțin 5 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată. Operațiunile care contribuie la această cerință de concentrare tematică ar trebui să fie luate în considerare pentru cerința privind concentrarea tematică de 25 % pentru incluziunea socială atunci când sunt programate în cadrul obiectivelor specifice relevante. |
| --- | --- |

(25)

În vederea abordării nivelului constant ridicat al sărăciei în rândul copiilor din Uniune și în conformitate cu principiul 11 al pilonului, conform căruia copiii au dreptul la protecție împotriva sărăciei și conform căruia copiii care provin din medii defavorizate au dreptul la măsuri specifice de sporire a egalității de șanse, statele membre ar trebui să programeze un cuantum adecvat din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru implementarea Garanției pentru copii, pentru activități care abordează problema sărăciei în rândul copiilor, în concordanță cu obiectivele specifice ale FSE+ care permit programarea de resurse pentru acțiuni ce sprijină în mod direct accesul egal al copiilor la îngrijire, educație, asistență medicală, locuințe decente și o nutriție adecvată. Statele membre în care, în perioada 2017-2019, rata medie a copiilor cu vârsta sub 18 ani expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială a depășit media Uniunii pentru perioada respectivă, pe baza datelor Eurostat, ar trebui să aloce activităților respective cel puțin 5 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată. Operațiunile care contribuie la această cerință de concentrare tematică ar trebui să fie luate în considerare pentru cerința privind concentrarea tematică de 25 % pentru incluziunea socială atunci când sunt programate în cadrul obiectivelor specifice relevante.

| (26) | Pentru a facilita o redresare economică incluzivă în urma unei crize majore și pentru a sprijini ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor într-o lume a muncii în schimbare, precum și în contextul nivelurilor constant ridicate ale șomajului și inactivității în rândul tinerilor din mai multe state membre și regiuni, este necesar ca statele membre să investească un cuantum adecvat din resursele lor provenind din FSE+ în măsuri de sprijinire a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și de dezvoltare a competențelor acestora, inclusiv prin implementarea unor scheme din cadrul Garanției pentru tineret. Pe baza acțiunilor sprijinite în perioada de programare 2014-2020 de inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri” în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (26), care vizează persoanele individuale precum și pe baza învățămintelor desprinse, statele membre ar trebui să promoveze în continuare parcursurile de reintegrare pe baza unor locuri de muncă și a unor sisteme de educație de calitate, precum și să investească în măsuri timpurii de prevenire și de informare eficace, acordând prioritate, dacă este cazul, tinerilor șomeri de lungă durată, tinerilor inactivi și tinerilor defavorizați, inclusiv prin activități pentru tineret. De asemenea, statele membre ar trebui să investească în măsuri menite să faciliteze tranziția de la școală la muncă, precum și în capacități adecvate ale serviciilor de ocupare a forței de muncă, pentru a oferi tinerilor sprijin personalizat și cuprinzător și oferte mai bine orientate. Prin integrarea deplină a inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri” în FSE+, implementarea unor acțiuni specifice pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor va fi mai eficace și mai eficientă, iar domeniul de aplicare va fi extins la măsuri și reforme structurale, asigurând astfel o mai bună corelare între sprijinul din fondurile Uniunii și implementarea Garanției pentru tineret consolidate. Actualizarea competențelor și dobândirea de competențe noi și diferite ar trebui să îi ajute pe tineri să profite de oportunitățile oferite de sectoarele aflate în creștere și să îi pregătească să facă față caracterului schimbător al pieței muncii, valorificând în același timp oportunitățile care decurg din tranziția digitală și din cea către o economie verde, precum și din transformarea ecosistemelor industriale ale Uniunii. Prin urmare, statele membre în care, în perioada 2017-2019, rata medie a tinerilor cu vârste cuprinse între 15 și 29 de ani ce nu sunt încadrați profesional și nu urmează vreun program educațional sau de formare depășea media Uniunii pentru perioada respectivă, pe baza datelor Eurostat, ar trebui să aloce acțiunilor respective cel puțin 12,5 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată. |
| --- | --- |

(26)

Pentru a facilita o redresare economică incluzivă în urma unei crize majore și pentru a sprijini ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor într-o lume a muncii în schimbare, precum și în contextul nivelurilor constant ridicate ale șomajului și inactivității în rândul tinerilor din mai multe state membre și regiuni, este necesar ca statele membre să investească un cuantum adecvat din resursele lor provenind din FSE+ în măsuri de sprijinire a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și de dezvoltare a competențelor acestora, inclusiv prin implementarea unor scheme din cadrul Garanției pentru tineret. Pe baza acțiunilor sprijinite în perioada de programare 2014-2020 de inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri” în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (26), care vizează persoanele individuale precum și pe baza învățămintelor desprinse, statele membre ar trebui să promoveze în continuare parcursurile de reintegrare pe baza unor locuri de muncă și a unor sisteme de educație de calitate, precum și să investească în măsuri timpurii de prevenire și de informare eficace, acordând prioritate, dacă este cazul, tinerilor șomeri de lungă durată, tinerilor inactivi și tinerilor defavorizați, inclusiv prin activități pentru tineret. De asemenea, statele membre ar trebui să investească în măsuri menite să faciliteze tranziția de la școală la muncă, precum și în capacități adecvate ale serviciilor de ocupare a forței de muncă, pentru a oferi tinerilor sprijin personalizat și cuprinzător și oferte mai bine orientate. Prin integrarea deplină a inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri” în FSE+, implementarea unor acțiuni specifice pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor va fi mai eficace și mai eficientă, iar domeniul de aplicare va fi extins la măsuri și reforme structurale, asigurând astfel o mai bună corelare între sprijinul din fondurile Uniunii și implementarea Garanției pentru tineret consolidate. Actualizarea competențelor și dobândirea de competențe noi și diferite ar trebui să îi ajute pe tineri să profite de oportunitățile oferite de sectoarele aflate în creștere și să îi pregătească să facă față caracterului schimbător al pieței muncii, valorificând în același timp oportunitățile care decurg din tranziția digitală și din cea către o economie verde, precum și din transformarea ecosistemelor industriale ale Uniunii. Prin urmare, statele membre în care, în perioada 2017-2019, rata medie a tinerilor cu vârste cuprinse între 15 și 29 de ani ce nu sunt încadrați profesional și nu urmează vreun program educațional sau de formare depășea media Uniunii pentru perioada respectivă, pe baza datelor Eurostat, ar trebui să aloce acțiunilor respective cel puțin 12,5 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată.

| (27) | În conformitate cu articolul 349 din TFUE și cu articolul 2 din Protocolul nr. 6 privind dispozițiile speciale pentru obiectivul 6 în cadrul fondurilor structurale din Finlanda, Norvegia și Suedia, anexat la Actul de aderare din 1994 (27), regiunile ultraperiferice și regiunile nordice slab populate au dreptul la măsuri specifice în cadrul politicilor comune și al programelor Uniunii. Din cauza constrângerilor permanente, cum ar fi depopularea, regiunile respective necesită un sprijin specific. |
| --- | --- |

(27)

În conformitate cu articolul 349 din TFUE și cu articolul 2 din Protocolul nr. 6 privind dispozițiile speciale pentru obiectivul 6 în cadrul fondurilor structurale din Finlanda, Norvegia și Suedia, anexat la Actul de aderare din 1994 (27), regiunile ultraperiferice și regiunile nordice slab populate au dreptul la măsuri specifice în cadrul politicilor comune și al programelor Uniunii. Din cauza constrângerilor permanente, cum ar fi depopularea, regiunile respective necesită un sprijin specific.

| (28) | Implementarea eficientă și eficace a acțiunilor sprijinite de FSE+ depinde de buna guvernanță și de parteneriatul dintre toți actorii de la nivelurile teritoriale relevante și actorii socioeconomici, în special partenerii sociali și organizațiile societății civile. Prin urmare, este esențial ca statele membre să aloce un cuantum adecvat din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru a asigura participarea semnificativă a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile la execuția componentei FSE+ cu gestiune partajată. Această participare ar trebui să includă organismele relevante care reprezintă societatea civilă, cum ar fi partenerii din domeniul protecției mediului, organizațiile neguvernamentale și organismele responsabile de promovarea incluziunii sociale, a drepturilor fundamentale, a drepturilor persoanelor cu handicap, a egalității de gen și a nediscriminării. Statele membre care fac obiectul unei recomandări specifice fiecărei țări privind consolidarea capacităților partenerilor sociali sau ale organizațiilor societății civile ar trebui să aloce în acest scop cel puțin 0,25 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată, având în vedere nevoile specifice pe care le au în acest domeniu. |
| --- | --- |

(28)

Implementarea eficientă și eficace a acțiunilor sprijinite de FSE+ depinde de buna guvernanță și de parteneriatul dintre toți actorii de la nivelurile teritoriale relevante și actorii socioeconomici, în special partenerii sociali și organizațiile societății civile. Prin urmare, este esențial ca statele membre să aloce un cuantum adecvat din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru a asigura participarea semnificativă a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile la execuția componentei FSE+ cu gestiune partajată. Această participare ar trebui să includă organismele relevante care reprezintă societatea civilă, cum ar fi partenerii din domeniul protecției mediului, organizațiile neguvernamentale și organismele responsabile de promovarea incluziunii sociale, a drepturilor fundamentale, a drepturilor persoanelor cu handicap, a egalității de gen și a nediscriminării. Statele membre care fac obiectul unei recomandări specifice fiecărei țări privind consolidarea capacităților partenerilor sociali sau ale organizațiilor societății civile ar trebui să aloce în acest scop cel puțin 0,25 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată, având în vedere nevoile specifice pe care le au în acest domeniu.

| (29) | Pentru ca politicile să devină mai receptive la schimbările sociale, precum și pentru a încuraja și a sprijini soluțiile inovatoare, este esențial să se acorde sprijin inovării sociale. În special, testarea și evaluarea soluțiilor inovatoare înainte de aplicarea acestora pe scară largă sunt vitale pentru îmbunătățirea eficienței politicilor și, prin urmare, justifică sprijinul specific acordat din FSE+. Întreprinderile sociale ar putea juca un rol esențial în realizarea inovării sociale și în susținerea rezilienței economice și sociale. Definiția întreprinderii sociale ar trebui să fie în concordanță cu definițiile prevăzute de dreptul intern, precum și cu Concluziile Consiliului din 7 decembrie 2015 privind promovarea economiei sociale ca factor esențial al dezvoltării economice și sociale în Europa. Mai mult, în vederea consolidării învățării reciproce și a schimbului de cunoștințe și de practici, statele membre ar trebui să fie încurajate să își continue acțiunile de cooperare transnațională prin gestiune partajată în domeniile ocupării forței de muncă, educației și formării și incluziunii sociale, în concordanță cu obiectivele specifice ale FSE+. |
| --- | --- |

(29)

Pentru ca politicile să devină mai receptive la schimbările sociale, precum și pentru a încuraja și a sprijini soluțiile inovatoare, este esențial să se acorde sprijin inovării sociale. În special, testarea și evaluarea soluțiilor inovatoare înainte de aplicarea acestora pe scară largă sunt vitale pentru îmbunătățirea eficienței politicilor și, prin urmare, justifică sprijinul specific acordat din FSE+. Întreprinderile sociale ar putea juca un rol esențial în realizarea inovării sociale și în susținerea rezilienței economice și sociale. Definiția întreprinderii sociale ar trebui să fie în concordanță cu definițiile prevăzute de dreptul intern, precum și cu Concluziile Consiliului din 7 decembrie 2015 privind promovarea economiei sociale ca factor esențial al dezvoltării economice și sociale în Europa. Mai mult, în vederea consolidării învățării reciproce și a schimbului de cunoștințe și de practici, statele membre ar trebui să fie încurajate să își continue acțiunile de cooperare transnațională prin gestiune partajată în domeniile ocupării forței de muncă, educației și formării și incluziunii sociale, în concordanță cu obiectivele specifice ale FSE+.

| (30) | Statele membre și Comisia ar trebui să se asigure că FSE+ contribuie la promovarea egalității între femei și bărbați, în conformitate cu articolul 8 din TFUE, pentru a favoriza egalitatea de tratament și de șanse între femei și bărbați în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește participarea la piața muncii, termenele și condițiile de angajare în muncă și evoluția carierei. De asemenea, acestea ar trebui să se asigure că FSE+ promovează egalitatea de șanse pentru toți, fără discriminare, în conformitate cu articolul 10 din TFUE, promovează integrarea în societate a persoanelor cu handicap în condiții de egalitate cu toate celelalte și contribuie la punerea în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap adoptată la 13 decembrie 2006 la New York. FSE+ ar trebui să contribuie la promovarea accesibilității pentru persoanele cu handicap, cu scopul de a îmbunătăți integrarea pe piața muncii, în sistemul de educație și formare și, prin urmare, de a spori incluziunea acestora în toate sferele vieții. Promovarea unei astfel de accesibilități ar trebui să fie luată în considerare în toate sferele și în toate etapele de pregătire, monitorizare, implementare și evaluare a programelor, în mod prompt și consecvent, asigurându-se, în același timp, realizarea de acțiuni specifice de promovare a egalității de gen și a egalității de șanse. FSE+ ar trebui să promoveze și tranziția de la îngrijirea instituționalizată sau de tip rezidențial la îngrijirea în familie și în comunitate, în special în cazul persoanelor care se confruntă cu discriminări multiple. FSE+ nu ar trebui să sprijine acțiuni care contribuie la segregare sau la excluziune socială. Regulamentul (UE) 2021/... (12) prevede că normele privind eligibilitatea cheltuielilor se stabilesc la nivel național, cu anumite excepții în cazul cărora este necesar să se prevadă dispoziții specifice în ceea ce privește componenta FSE+ cu gestiune partajată. |
| --- | --- |

(30)

Statele membre și Comisia ar trebui să se asigure că FSE+ contribuie la promovarea egalității între femei și bărbați, în conformitate cu articolul 8 din TFUE, pentru a favoriza egalitatea de tratament și de șanse între femei și bărbați în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește participarea la piața muncii, termenele și condițiile de angajare în muncă și evoluția carierei. De asemenea, acestea ar trebui să se asigure că FSE+ promovează egalitatea de șanse pentru toți, fără discriminare, în conformitate cu articolul 10 din TFUE, promovează integrarea în societate a persoanelor cu handicap în condiții de egalitate cu toate celelalte și contribuie la punerea în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap adoptată la 13 decembrie 2006 la New York. FSE+ ar trebui să contribuie la promovarea accesibilității pentru persoanele cu handicap, cu scopul de a îmbunătăți integrarea pe piața muncii, în sistemul de educație și formare și, prin urmare, de a spori incluziunea acestora în toate sferele vieții. Promovarea unei astfel de accesibilități ar trebui să fie luată în considerare în toate sferele și în toate etapele de pregătire, monitorizare, implementare și evaluare a programelor, în mod prompt și consecvent, asigurându-se, în același timp, realizarea de acțiuni specifice de promovare a egalității de gen și a egalității de șanse. FSE+ ar trebui să promoveze și tranziția de la îngrijirea instituționalizată sau de tip rezidențial la îngrijirea în familie și în comunitate, în special în cazul persoanelor care se confruntă cu discriminări multiple. FSE+ nu ar trebui să sprijine acțiuni care contribuie la segregare sau la excluziune socială. Regulamentul (UE) 2021/... (12) prevede că normele privind eligibilitatea cheltuielilor se stabilesc la nivel național, cu anumite excepții în cazul cărora este necesar să se prevadă dispoziții specifice în ceea ce privește componenta FSE+ cu gestiune partajată.

| (31) | Toate operațiunile ar trebui să fie selectate și implementate cu respectarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”). Comisia ar trebui să depună toate eforturile pentru a se asigura că plângerile sunt evaluate în timp util, inclusiv plângerile legate de încălcări ale cartei, și ar trebui să informeze reclamantul cu privire la rezultatul evaluării sale, în concordanță cu Comunicarea Comisiei din 19 ianuarie 2017 intitulată „Legislația UE: o mai bună aplicare pentru obținerea unor rezultate mai bune”. |
| --- | --- |

(31)

Toate operațiunile ar trebui să fie selectate și implementate cu respectarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”). Comisia ar trebui să depună toate eforturile pentru a se asigura că plângerile sunt evaluate în timp util, inclusiv plângerile legate de încălcări ale cartei, și ar trebui să informeze reclamantul cu privire la rezultatul evaluării sale, în concordanță cu Comunicarea Comisiei din 19 ianuarie 2017 intitulată „Legislația UE: o mai bună aplicare pentru obținerea unor rezultate mai bune”.

| (32) | Pentru a reduce sarcina administrativă aferentă colectării datelor, cerințele de raportare ar trebui să rămână cât mai simple posibil. În cazul în care astfel de date sunt disponibile în registre sau surse echivalente, statele membre ar trebui să poată permite autorităților de management să colecteze date din registre. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a reduce sarcina administrativă aferentă colectării datelor, cerințele de raportare ar trebui să rămână cât mai simple posibil. În cazul în care astfel de date sunt disponibile în registre sau surse echivalente, statele membre ar trebui să poată permite autorităților de management să colecteze date din registre.

| (33) | În ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în contextul prezentului regulament, operatorii naționali de date ar trebui să își îndeplinească sarcinile care le revin în temeiul prezentului regulament în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (28). Ar trebui să fie garantate demnitatea și respectarea vieții private a destinatarilor finali ai operațiunilor din cadrul obiectivului specific „reducerea privațiunilor materiale prin furnizarea de alimente și/sau de asistență materială de bază celor mai defavorizate persoane, inclusiv copiilor, și aplicarea de măsuri auxiliare care să sprijine incluziunea socială a acestora”. Pentru a se evita orice stigmatizare, persoanele care primesc alimente și/sau asistență materială de bază nu ar trebui să aibă obligația de a se identifica atunci când primesc sprijin și atunci când participă la anchete care vizează cele mai defavorizate persoane care au beneficiat de FSE+. |
| --- | --- |

(33)

În ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în contextul prezentului regulament, operatorii naționali de date ar trebui să își îndeplinească sarcinile care le revin în temeiul prezentului regulament în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (28). Ar trebui să fie garantate demnitatea și respectarea vieții private a destinatarilor finali ai operațiunilor din cadrul obiectivului specific „reducerea privațiunilor materiale prin furnizarea de alimente și/sau de asistență materială de bază celor mai defavorizate persoane, inclusiv copiilor, și aplicarea de măsuri auxiliare care să sprijine incluziunea socială a acestora”. Pentru a se evita orice stigmatizare, persoanele care primesc alimente și/sau asistență materială de bază nu ar trebui să aibă obligația de a se identifica atunci când primesc sprijin și atunci când participă la anchete care vizează cele mai defavorizate persoane care au beneficiat de FSE+.

| (34) | Experimentarea socială reprezintă testarea unui proiect la scară mică, ceea ce permite colectarea de probe privind fezabilitatea activităților de inovare socială. Ar trebui să fie posibilă și încurajată testarea ideilor la nivel local, urmând ca ideile fezabile să poată fi aplicate la scară mai largă sau, unde este cazul, transferate în alte contexte din diferite regiuni sau state membre cu sprijin financiar din partea FSE+ sau în combinație cu alte surse. |
| --- | --- |

(34)

Experimentarea socială reprezintă testarea unui proiect la scară mică, ceea ce permite colectarea de probe privind fezabilitatea activităților de inovare socială. Ar trebui să fie posibilă și încurajată testarea ideilor la nivel local, urmând ca ideile fezabile să poată fi aplicate la scară mai largă sau, unde este cazul, transferate în alte contexte din diferite regiuni sau state membre cu sprijin financiar din partea FSE+ sau în combinație cu alte surse.

| (35) | FSE+ stabilește dispoziții menite să asigure libera circulație a lucrătorilor în mod nediscriminatoriu, prin asigurarea unei cooperări strânse între serviciile publice de ocupare a forței de muncă din statele membre, Comisie și partenerii sociali. Rețeaua de servicii europene pentru ocuparea forței de muncă ar trebui să promoveze o mai bună funcționare a piețelor muncii, prin facilitarea mobilității transfrontaliere a lucrătorilor, în special prin parteneriate transfrontaliere, și prin asigurarea unei transparențe sporite a informațiilor privind respectivele piețe. Domeniul de aplicare al FSE+ ar trebui să includă elaborarea și sprijinirea unor programe specifice de mobilitate în vederea ocupării posturilor vacante acolo unde s-au identificat lipsuri pe piața muncii. |
| --- | --- |

(35)

FSE+ stabilește dispoziții menite să asigure libera circulație a lucrătorilor în mod nediscriminatoriu, prin asigurarea unei cooperări strânse între serviciile publice de ocupare a forței de muncă din statele membre, Comisie și partenerii sociali. Rețeaua de servicii europene pentru ocuparea forței de muncă ar trebui să promoveze o mai bună funcționare a piețelor muncii, prin facilitarea mobilității transfrontaliere a lucrătorilor, în special prin parteneriate transfrontaliere, și prin asigurarea unei transparențe sporite a informațiilor privind respectivele piețe. Domeniul de aplicare al FSE+ ar trebui să includă elaborarea și sprijinirea unor programe specifice de mobilitate în vederea ocupării posturilor vacante acolo unde s-au identificat lipsuri pe piața muncii.

| (36) | Lipsa accesului la finanțare pentru microîntreprinderi, întreprinderi sociale și economia socială este unul dintre principalele obstacole în calea înființării de întreprinderi, în special în rândul persoanelor celor mai îndepărtate de piața muncii. În cadrul componentei EaSI, prezentul regulament ar trebui să stabilească dispoziții pentru a crea un ecosistem de piață care să sporească oferta de finanțare și accesul la aceasta pentru întreprinderile sociale, precum și să răspundă cererii din partea persoanelor care au cea mai mare nevoie de finanțare, în special șomerii, femeile și persoanele vulnerabile care doresc să înființeze sau să dezvolte o microîntreprindere. Acest obiectiv va beneficia de sprijin și prin intermediul instrumentelor financiare și al garanțiilor bugetare din cadrul componentei „Investiții sociale și competențe” a Fondului InvestEU. Întreprinderile sociale, atunci când sunt definite în dreptul intern, ar trebui să fie considerate întreprinderi sociale în contextul componentei EaSI, indiferent de statutul lor juridic, în măsura în care respectivele întreprinderi intră în definiția unei întreprinderi sociale prevăzută în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(36)

Lipsa accesului la finanțare pentru microîntreprinderi, întreprinderi sociale și economia socială este unul dintre principalele obstacole în calea înființării de întreprinderi, în special în rândul persoanelor celor mai îndepărtate de piața muncii. În cadrul componentei EaSI, prezentul regulament ar trebui să stabilească dispoziții pentru a crea un ecosistem de piață care să sporească oferta de finanțare și accesul la aceasta pentru întreprinderile sociale, precum și să răspundă cererii din partea persoanelor care au cea mai mare nevoie de finanțare, în special șomerii, femeile și persoanele vulnerabile care doresc să înființeze sau să dezvolte o microîntreprindere. Acest obiectiv va beneficia de sprijin și prin intermediul instrumentelor financiare și al garanțiilor bugetare din cadrul componentei „Investiții sociale și competențe” a Fondului InvestEU. Întreprinderile sociale, atunci când sunt definite în dreptul intern, ar trebui să fie considerate întreprinderi sociale în contextul componentei EaSI, indiferent de statutul lor juridic, în măsura în care respectivele întreprinderi intră în definiția unei întreprinderi sociale prevăzută în prezentul regulament.

| (37) | Actorii de pe piața investițiilor sociale, inclusiv actorii din sfera caritativă, ar putea juca un rol important în atingerea mai multor obiective ale FSE+, deoarece aceștia oferă finanțare și propun abordări inovatoare și complementare pentru combaterea excluziunii sociale și a sărăciei, reducerea șomajului și contribuirea la îndeplinirea ODD. Prin urmare, actorii din sfera caritativă, precum fundațiile și donatorii, ar trebui să fie implicați în acțiuni FSE+, după caz și cu condiția ca aceștia să nu urmărească obiective politice sau sociale care sunt în contradicție cu idealurile Uniunii, în special în acele acțiuni care vizează dezvoltarea ecosistemului pieței investițiilor sociale. |
| --- | --- |

(37)

Actorii de pe piața investițiilor sociale, inclusiv actorii din sfera caritativă, ar putea juca un rol important în atingerea mai multor obiective ale FSE+, deoarece aceștia oferă finanțare și propun abordări inovatoare și complementare pentru combaterea excluziunii sociale și a sărăciei, reducerea șomajului și contribuirea la îndeplinirea ODD. Prin urmare, actorii din sfera caritativă, precum fundațiile și donatorii, ar trebui să fie implicați în acțiuni FSE+, după caz și cu condiția ca aceștia să nu urmărească obiective politice sau sociale care sunt în contradicție cu idealurile Uniunii, în special în acele acțiuni care vizează dezvoltarea ecosistemului pieței investițiilor sociale.

| (38) | Sunt necesare orientări în cadrul componentei FSE+ în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurilor sociale și a serviciilor conexe, în special în ceea ce privește locuințele sociale, îngrijirea copiilor și educația, asistența medicală și îngrijirea pe termen lung, inclusiv facilități pentru a sprijini tranziția de la serviciile de îngrijire instituționalizată la cele de îngrijire în familie și în comunitate și ținând seama de cerințele de accesibilitate pentru persoanele cu handicap. |
| --- | --- |

(38)

Sunt necesare orientări în cadrul componentei FSE+ în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurilor sociale și a serviciilor conexe, în special în ceea ce privește locuințele sociale, îngrijirea copiilor și educația, asistența medicală și îngrijirea pe termen lung, inclusiv facilități pentru a sprijini tranziția de la serviciile de îngrijire instituționalizată la cele de îngrijire în familie și în comunitate și ținând seama de cerințele de accesibilitate pentru persoanele cu handicap.

| (39) | Pentru a reflecta importanța combaterii schimbărilor climatice în concordanță cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris, adoptat în baza Convenției-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice (29), și ODD, prezentul regulament va contribui la integrarea acțiunilor climatice și la atingerea unei ținte globale reprezentate de alocarea a 30 % din cheltuielile bugetului Uniunii pentru sprijinirea îndeplinirii obiectivelor climatice. Acțiunile relevante vor fi identificate în cursul pregătirii și implementării, iar ulterior acestea vor fi reexaminate în cadrul evaluării intermediare. |
| --- | --- |

(39)

Pentru a reflecta importanța combaterii schimbărilor climatice în concordanță cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris, adoptat în baza Convenției-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice (29), și ODD, prezentul regulament va contribui la integrarea acțiunilor climatice și la atingerea unei ținte globale reprezentate de alocarea a 30 % din cheltuielile bugetului Uniunii pentru sprijinirea îndeplinirii obiectivelor climatice. Acțiunile relevante vor fi identificate în cursul pregătirii și implementării, iar ulterior acestea vor fi reexaminate în cadrul evaluării intermediare.

| (40) | În temeiul Deciziei 2013/755/UE a Consiliului (30), persoanele și entitățile stabilite în țări și teritorii de peste mări sunt eligibile pentru finanțare sub rezerva regulilor și a obiectivelor componentei EaSI și a mecanismelor aplicabile statului membru de care aparține țara sau teritoriul de peste mări respectiv. |
| --- | --- |

(40)

În temeiul Deciziei 2013/755/UE a Consiliului (30), persoanele și entitățile stabilite în țări și teritorii de peste mări sunt eligibile pentru finanțare sub rezerva regulilor și a obiectivelor componentei EaSI și a mecanismelor aplicabile statului membru de care aparține țara sau teritoriul de peste mări respectiv.

| (41) | Țările terțe care sunt membre ale Spațiului Economic European pot participa la programele Uniunii în cadrul cooperării stabilite în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (31), care prevede implementarea programelor pe baza unei decizii adoptate în temeiul acordului menționat. Țările terțe pot participa, de asemenea, pe baza altor instrumente juridice. În prezentul regulament ar trebui să se introducă o dispoziție specifică prin care să se solicite țărilor terțe să acorde drepturile și accesul necesare astfel încât ordonatorul de credite competent, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și Curtea de Conturi să își poată exercita în mod exhaustiv competențele care le revin. |
| --- | --- |

(41)

Țările terțe care sunt membre ale Spațiului Economic European pot participa la programele Uniunii în cadrul cooperării stabilite în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (31), care prevede implementarea programelor pe baza unei decizii adoptate în temeiul acordului menționat. Țările terțe pot participa, de asemenea, pe baza altor instrumente juridice. În prezentul regulament ar trebui să se introducă o dispoziție specifică prin care să se solicite țărilor terțe să acorde drepturile și accesul necesare astfel încât ordonatorul de credite competent, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și Curtea de Conturi să își poată exercita în mod exhaustiv competențele care le revin.

| (42) | Este oportun să se stabilească indicatori în scopul raportării în cadrul componentei EaSI. Acești indicatori ar trebui să se bazeze pe rezultate, să fie obiectivi, ușor de extras și proporționali cu ponderea componentei EaSI în cadrul întregului FSE+. Aceștia ar trebui să acopere obiectivele operaționale și activitățile de finanțare din cadrul componentei FSE+, fără a impune stabilirea unor ținte corespunzătoare. |
| --- | --- |

(42)

Este oportun să se stabilească indicatori în scopul raportării în cadrul componentei EaSI. Acești indicatori ar trebui să se bazeze pe rezultate, să fie obiectivi, ușor de extras și proporționali cu ponderea componentei EaSI în cadrul întregului FSE+. Aceștia ar trebui să acopere obiectivele operaționale și activitățile de finanțare din cadrul componentei FSE+, fără a impune stabilirea unor ținte corespunzătoare.

| (43) | În conformitate cu Regulamentul financiar, cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (32) și cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95 (33), (Euratom, CE) nr. 2185/96 (34) și (UE) 2017/1939 (35) ale Consiliului, interesele financiare ale Uniunii trebuie să fie protejate prin măsuri proporționale, inclusiv prin măsuri referitoare la prevenirea, depistarea, corectarea și investigarea neregulilor, inclusiv a fraudei, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate. În special, în conformitate cu Regulamentele (Euratom, CE) nr. 2185/96 și (UE, Euratom) nr. 883/2013, OLAF are competența de a desfășura investigații administrative, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939, Parchetul European (EPPO) este împuternicit să investigheze și să urmărească penal infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii, astfel cum sunt prevăzute în Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului (36). În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, să acorde drepturile necesare și să permită accesul reprezentanților Comisiei, ai OLAF, ai Curții de Conturi și, în ceea ce privește statele membre care participă la forma de cooperare consolidată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1939, ai EPPO și să se asigure că orice terț implicat în execuția fondurilor din partea Uniunii acordă drepturi echivalente. |
| --- | --- |

(43)

În conformitate cu Regulamentul financiar, cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (32) și cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95 (33), (Euratom, CE) nr. 2185/96 (34) și (UE) 2017/1939 (35) ale Consiliului, interesele financiare ale Uniunii trebuie să fie protejate prin măsuri proporționale, inclusiv prin măsuri referitoare la prevenirea, depistarea, corectarea și investigarea neregulilor, inclusiv a fraudei, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate. În special, în conformitate cu Regulamentele (Euratom, CE) nr. 2185/96 și (UE, Euratom) nr. 883/2013, OLAF are competența de a desfășura investigații administrative, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939, Parchetul European (EPPO) este împuternicit să investigheze și să urmărească penal infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii, astfel cum sunt prevăzute în Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului (36). În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, să acorde drepturile necesare și să permită accesul reprezentanților Comisiei, ai OLAF, ai Curții de Conturi și, în ceea ce privește statele membre care participă la forma de cooperare consolidată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1939, ai EPPO și să se asigure că orice terț implicat în execuția fondurilor din partea Uniunii acordă drepturi echivalente.

| (44) | Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din TFUE. Aceste norme sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, premii, achiziții publice și gestiune indirectă și prevăd verificarea responsabilității actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din TFUE includ, de asemenea, un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii. |
| --- | --- |

(44)

Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din TFUE. Aceste norme sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, premii, achiziții publice și gestiune indirectă și prevăd verificarea responsabilității actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din TFUE includ, de asemenea, un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii.

| (45) | Întrucât obiectivele prezentului regulament, și anume sporirea eficacității piețelor muncii, promovarea accesului egal la locuri de muncă de calitate, îmbunătățirea calității educației și formării și a accesului egal la acestea, promovarea incluziunii sociale și contribuția la eradicarea sărăciei, precum și obiectivele urmărite în cadrul componentei EaSI nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea sau efectele acțiunii, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective. |
| --- | --- |

(45)

Întrucât obiectivele prezentului regulament, și anume sporirea eficacității piețelor muncii, promovarea accesului egal la locuri de muncă de calitate, îmbunătățirea calității educației și formării și a accesului egal la acestea, promovarea incluziunii sociale și contribuția la eradicarea sărăciei, precum și obiectivele urmărite în cadrul componentei EaSI nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea sau efectele acțiunii, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective.

| (46) | În vederea modificării anumitor elemente neesențiale ale prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea și completarea anexelor referitoare la indicatori. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (37). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(46)

În vederea modificării anumitor elemente neesențiale ale prezentului regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea și completarea anexelor referitoare la indicatori. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (37). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (47) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Competențele de executare referitoare la modelul pentru ancheta structurată privind destinatarii finali ar trebui să fie exercitate în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (38), având în vedere natura acestui model. |
| --- | --- |

(47)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Competențele de executare referitoare la modelul pentru ancheta structurată privind destinatarii finali ar trebui să fie exercitate în conformitate cu procedura de consultare prevăzută la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (38), având în vedere natura acestui model.

| (48) | Pentru a permite o reacție rapidă la circumstanțe excepționale sau neobișnuite, astfel cum sunt menționate în Pactul de stabilitate și de creștere, care pot apărea în timpul perioadei de programare, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru a adopta măsuri temporare cu scopul de a facilita utilizarea sprijinului din partea FSE+ ca răspuns la aceste circumstanțe, cu un termen maxim de 18 luni. Comisia ar trebui să adopte măsurile cele mai adecvate având în vedere circumstanțele excepționale sau neobișnuite cu care se confruntă un stat membru, menținând în același timp obiectivele FSE+, însă acest lucru nu ar trebui să includă modificări ale cerințelor privind concentrarea tematică. În plus, competențele de executare în ceea ce privește măsurile temporare de utilizare a sprijinului acordat din FSE+ ca răspuns la circumstanțe excepționale sau neobișnuite ar trebui să fie conferite Comisiei fără proceduri ale comitetului, având în vedere că domeniul de aplicare al acestor măsuri este determinat de Pactul de stabilitate și de creștere și se limitează la măsurile stabilite în prezentul regulament. Comisia ar trebui, de asemenea, să monitorizeze punerea în aplicare a măsurilor temporare și să evalueze caracterul adecvat al acestora. În cazul în care Comisia consideră că este necesar să modifice prezentul regulament din cauza circumstanțelor excepționale sau neobișnuite, domeniul de aplicare al modificării nu ar trebui să includă cerințele privind concentrarea tematică referitoare la ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și nici sprijinul acordat celor mai defavorizate persoane datorită faptului că tinerii și cele mai defavorizate persoane sunt adesea cel mai grav afectate de astfel de situații de criză. Prin urmare, este necesar să se asigure că aceste grupuri-țintă continuă să primească un sprijin adecvat. |
| --- | --- |

(48)

Pentru a permite o reacție rapidă la circumstanțe excepționale sau neobișnuite, astfel cum sunt menționate în Pactul de stabilitate și de creștere, care pot apărea în timpul perioadei de programare, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru a adopta măsuri temporare cu scopul de a facilita utilizarea sprijinului din partea FSE+ ca răspuns la aceste circumstanțe, cu un termen maxim de 18 luni. Comisia ar trebui să adopte măsurile cele mai adecvate având în vedere circumstanțele excepționale sau neobișnuite cu care se confruntă un stat membru, menținând în același timp obiectivele FSE+, însă acest lucru nu ar trebui să includă modificări ale cerințelor privind concentrarea tematică. În plus, competențele de executare în ceea ce privește măsurile temporare de utilizare a sprijinului acordat din FSE+ ca răspuns la circumstanțe excepționale sau neobișnuite ar trebui să fie conferite Comisiei fără proceduri ale comitetului, având în vedere că domeniul de aplicare al acestor măsuri este determinat de Pactul de stabilitate și de creștere și se limitează la măsurile stabilite în prezentul regulament. Comisia ar trebui, de asemenea, să monitorizeze punerea în aplicare a măsurilor temporare și să evalueze caracterul adecvat al acestora. În cazul în care Comisia consideră că este necesar să modifice prezentul regulament din cauza circumstanțelor excepționale sau neobișnuite, domeniul de aplicare al modificării nu ar trebui să includă cerințele privind concentrarea tematică referitoare la ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și nici sprijinul acordat celor mai defavorizate persoane datorită faptului că tinerii și cele mai defavorizate persoane sunt adesea cel mai grav afectate de astfel de situații de criză. Prin urmare, este necesar să se asigure că aceste grupuri-țintă continuă să primească un sprijin adecvat.

| (49) | În administrarea FSE+, Comisia ar trebui să fie asistată de un comitet, astfel cum este prevăzut la articolul 163 din TFUE („Comitetul FSE+”). Pentru a permite Comitetului FSE+ să aibă la dispoziție toate informațiile necesare și să obțină o gamă largă de opinii de la părțile interesate relevante, Comitetul FSE+ ar trebui să poată invita reprezentanți fără drept de vot, cu condiția ca ordinea de zi a reuniunii să necesite participarea acestora, inclusiv reprezentanți ai Băncii Europene de Investiții și ai Fondului European de Investiții și organizații relevante ale societății civile. |
| --- | --- |

(49)

În administrarea FSE+, Comisia ar trebui să fie asistată de un comitet, astfel cum este prevăzut la articolul 163 din TFUE („Comitetul FSE+”). Pentru a permite Comitetului FSE+ să aibă la dispoziție toate informațiile necesare și să obțină o gamă largă de opinii de la părțile interesate relevante, Comitetul FSE+ ar trebui să poată invita reprezentanți fără drept de vot, cu condiția ca ordinea de zi a reuniunii să necesite participarea acestora, inclusiv reprezentanți ai Băncii Europene de Investiții și ai Fondului European de Investiții și organizații relevante ale societății civile.

| (50) | Pentru a se asigura că vor fi abordate în continuare particularitățile fiecărei componente a FSE+, Comitetul FSE+ ar trebui să creeze grupuri de lucru pentru fiecare dintre componentele FSE+. Componența și sarcinile grupurilor de lucru respective urmează să fie stabilite de Comitetul FSE+. Grupurile de lucru ar trebui să aibă posibilitatea de a invita la reuniunile lor reprezentanți ai societății civile, precum și alte părți interesate. Sarcinile grupurilor de lucru pot include asigurarea coordonării și cooperării între autoritățile statelor membre și Comisie cu privire la execuția FSE+, inclusiv consultarea cu privire la programul de lucru aferent componentei EaSI, monitorizarea execuției fiecărei componente FSE+, schimbul de experiență și de bune practici în cadrul componentelor FSE+ și între acestea și promovarea sinergiilor potențiale cu alte programe ale Uniunii. |
| --- | --- |

(50)

Pentru a se asigura că vor fi abordate în continuare particularitățile fiecărei componente a FSE+, Comitetul FSE+ ar trebui să creeze grupuri de lucru pentru fiecare dintre componentele FSE+. Componența și sarcinile grupurilor de lucru respective urmează să fie stabilite de Comitetul FSE+. Grupurile de lucru ar trebui să aibă posibilitatea de a invita la reuniunile lor reprezentanți ai societății civile, precum și alte părți interesate. Sarcinile grupurilor de lucru pot include asigurarea coordonării și cooperării între autoritățile statelor membre și Comisie cu privire la execuția FSE+, inclusiv consultarea cu privire la programul de lucru aferent componentei EaSI, monitorizarea execuției fiecărei componente FSE+, schimbul de experiență și de bune practici în cadrul componentelor FSE+ și între acestea și promovarea sinergiilor potențiale cu alte programe ale Uniunii.

| (51) | Pentru a asigura o mai mare transparență în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să stabilească legăturile necesare cu comitetele în materie de politici relevante active în domeniul social și al ocupării forței de muncă, cum ar fi Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială sau Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă. |
| --- | --- |

(51)

Pentru a asigura o mai mare transparență în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisia ar trebui să stabilească legăturile necesare cu comitetele în materie de politici relevante active în domeniul social și al ocupării forței de muncă, cum ar fi Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială sau Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă.

| (52) | În conformitate cu articolul 193 alineatul (2) din Regulamentul financiar, un grant poate fi acordat pentru o acțiune care a început deja, cu condiția ca solicitantul să poată demonstra necesitatea începerii acțiunii înainte de semnarea acordului de grant. Cu toate acestea, costurile suportate înainte de data depunerii cererii de grant nu sunt eligibile decât în cazuri excepționale justificate în mod corespunzător. Pentru a se evita orice perturbare a sprijinului acordat de Uniune care ar putea aduce atingere intereselor Uniunii, ar trebui să fie posibil ca, pentru o durată limitată la începutul cadrului financiar multianual 2021-2027 și numai în cazuri justificate în mod corespunzător, să se prevadă, în decizia de finanțare, eligibilitatea activităților și a costurilor de la începutul exercițiului financiar 2021, chiar dacă acestea au fost implementate și, respectiv, suportate înainte de depunerea cererii de grant. |
| --- | --- |

(52)

În conformitate cu articolul 193 alineatul (2) din Regulamentul financiar, un grant poate fi acordat pentru o acțiune care a început deja, cu condiția ca solicitantul să poată demonstra necesitatea începerii acțiunii înainte de semnarea acordului de grant. Cu toate acestea, costurile suportate înainte de data depunerii cererii de grant nu sunt eligibile decât în cazuri excepționale justificate în mod corespunzător. Pentru a se evita orice perturbare a sprijinului acordat de Uniune care ar putea aduce atingere intereselor Uniunii, ar trebui să fie posibil ca, pentru o durată limitată la începutul cadrului financiar multianual 2021-2027 și numai în cazuri justificate în mod corespunzător, să se prevadă, în decizia de finanțare, eligibilitatea activităților și a costurilor de la începutul exercițiului financiar 2021, chiar dacă acestea au fost implementate și, respectiv, suportate înainte de depunerea cererii de grant.

| (53) | Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 ar trebui în consecință abrogat. |
| --- | --- |

(53)

Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 ar trebui în consecință abrogat.

| (54) | Pentru a garanta continuitatea furnizării de sprijin în domeniul de politică relevant și pentru a permite ca execuția să înceapă de la debutul cadrului financiar multianual 2021-2027, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și ar trebui să se aplice cu efect retroactiv, în ceea ce privește componenta EaSI, de la 1 ianuarie 2021, |
| --- | --- |

(54)

Pentru a garanta continuitatea furnizării de sprijin în domeniul de politică relevant și pentru a permite ca execuția să înceapă de la debutul cadrului financiar multianual 2021-2027, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și ar trebui să se aplice cu efect retroactiv, în ceea ce privește componenta EaSI, de la 1 ianuarie 2021,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CUPRINS

| Partea I | Dispoziții generale |
| --- | --- |

Partea I

| Articolul 1 | Obiect |
| --- | --- |

Articolul 1

| Articolul 2 | Definiții |
| --- | --- |

Articolul 2

| Articolul 3 | Obiective generale ale FSE+ și metode de execuție |
| --- | --- |

Articolul 3

| Articolul 4 | Obiective specifice ale FSE+ |
| --- | --- |

Articolul 4

| Articolul 5 | Buget |
| --- | --- |

Articolul 5

| Articolul 6 | Egalitatea de gen, egalitatea de șanse și nediscriminarea |
| --- | --- |

Articolul 6

| Partea A II-A | Execuția prin gestiune partajată |
| --- | --- |

Partea A II-A

| Capitolul I | Dispoziții comune privind programarea |
| --- | --- |

Capitolul I

| Articolul 7 | Coerență și concentrare tematică |
| --- | --- |

Articolul 7

| Articolul 8 | Respectarea cartei |
| --- | --- |

Articolul 8

| Articolul 9 | Parteneriat |
| --- | --- |

Articolul 9

| Articolul 10 | Sprijinul pentru cele mai defavorizate persoane |
| --- | --- |

Articolul 10

| Articolul 11 | Sprijinul pentru încadrarea în muncă a tinerilor |
| --- | --- |

Articolul 11

| Articolul 12 | Sprijinul pentru punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice fiecărei țări |
| --- | --- |

Articolul 12

| Capitolul II | Sprijinul general acordat din componenta FSE+ cu gestiune partajată |
| --- | --- |

Capitolul II

| Articolul 13 | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

Articolul 13

| Articolul 14 | Acțiuni sociale inovatoare |
| --- | --- |

Articolul 14

| Articolul 15 | Cooperare transnațională |
| --- | --- |

Articolul 15

| Articolul 16 | Eligibilitate |
| --- | --- |

Articolul 16

| Articolul 17 | Indicatori și raportare |
| --- | --- |

Articolul 17

| Capitolul III | Sprijinul acordat din FSE+ pentru reducerea privațiunilor materiale |
| --- | --- |

Capitolul III

| Articolul 18 | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

Articolul 18

| Articolul 19 | Principii |
| --- | --- |

Articolul 19

| Articolul 20 | Conținutul priorității |
| --- | --- |

Articolul 20

| Articolul 21 | Eligibilitatea operațiunilor |
| --- | --- |

Articolul 21

| Articolul 22 | Eligibilitatea cheltuielilor |
| --- | --- |

Articolul 22

| Articolul 23 | Indicatori și raportare |
| --- | --- |

Articolul 23

| Articolul 24 | Audit |
| --- | --- |

Articolul 24

| Partea A III-A | Execuția prin gestiune directă și indirectă |
| --- | --- |

Partea A III-A

| Capitolul I | Obiective operaționale |
| --- | --- |

Capitolul I

| Articolul 25 | Obiective operaționale |
| --- | --- |

Articolul 25

| Capitolul II | Eligibilitate |
| --- | --- |

Capitolul II

| Articolul 26 | Acțiuni eligibile |
| --- | --- |

Articolul 26

| Articolul 27 | Entități eligibile |
| --- | --- |

Articolul 27

| Articolul 28 | Principii orizontale |
| --- | --- |

Articolul 28

| Articolul 29 | Participarea țărilor terțe |
| --- | --- |

Articolul 29

| Capitolul III | Dispoziții generale |
| --- | --- |

Capitolul III

| Articolul 30 | Forme de finanțare din partea Uniunii și metode de execuție |
| --- | --- |

Articolul 30

| Articolul 31 | Programul de lucru |
| --- | --- |

Articolul 31

| Articolul 32 | Monitorizare și raportare |
| --- | --- |

Articolul 32

| Articolul 33 | Protejarea intereselor financiare ale Uniunii |
| --- | --- |

Articolul 33

| Articolul 34 | Evaluare |
| --- | --- |

Articolul 34

| Articolul 35 | Audituri |
| --- | --- |

Articolul 35

| Articolul 36 | Informare, comunicare și publicitate |
| --- | --- |

Articolul 36

| Partea A IV-A | Dispoziții finale |
| --- | --- |

Partea A IV-A

| Articolul 37 | Exercitarea delegării de competențe |
| --- | --- |

Articolul 37

| Articolul 38 | Procedura comitetului pentru componenta FSE+ cu gestiune partajată |
| --- | --- |

Articolul 38

| Articolul 39 | Comitetul înființat în temeiul articolului 163 din TFUE |
| --- | --- |

Articolul 39

| Articolul 40 | Dispoziții tranzitorii pentru componenta FSE+ cu gestiune partajată |
| --- | --- |

Articolul 40

| Articolul 41 | Dispoziții tranzitorii pentru componenta EaSI |
| --- | --- |

Articolul 41

| Articolul 42 | Intrarea în vigoare |
| --- | --- |

Articolul 42

| ANEXA I | Indicatori comuni pentru sprijinul general acordat din componenta FSE+ cu gestiune partajată |
| --- | --- |

ANEXA I

| ANEXA II | Indicatori comuni pentru acțiunile FSE+ care vizează incluziunea socială a celor mai defavorizate persoane în cadrul obiectivului specific prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (l), în conformitate cu articolul 7 alineatul (5) primul paragraf |
| --- | --- |

ANEXA II

| ANEXA III | Indicatori comuni pentru sprijinul acordat din FSE+ pentru reducerea privațiunilor materiale |
| --- | --- |

ANEXA III

| ANEXA IV | Indicatori pentru componenta EaSI |
| --- | --- |

ANEXA IV

PARTEA I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament instituie Fondul social european Plus (FSE+), care este alcătuit din două componente: componenta cu gestiune partajată („componenta FSE+ cu gestiune partajată”) și componenta privind ocuparea forței de muncă și inovarea socială („componenta EaSI”).

Prezentul regulament prevede obiectivele FSE+, bugetul său pentru perioada 2021-2027, metodele de execuție, formele de finanțare din partea Uniunii și normele pentru furnizarea acestei finanțări.

Articolul 2

Definiții

(1)   În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „învățare pe tot parcursul vieții” înseamnă învățare sub toate formele sale, și anume formală, nonformală și informală, care are loc în orice etapă a vieții și are ca rezultat o îmbunătățire sau o actualizare a cunoștințelor, a aptitudinilor, a competențelor și a atitudinilor sau a participării în societate dintr-o perspectivă personală, civică, culturală, socială sau legată de ocuparea forței de muncă, inclusiv asigurarea unor servicii de consiliere și orientare, inclusiv educația și îngrijirea timpurie, educația generală, educația și formarea profesională, învățământul superior, educația adulților, activitățile pentru tineret și alte cadre de învățare din afara celor educaționale și de formare formale și promovează, de regulă, cooperarea transsectorială și parcursurile de învățare flexibile; |
| --- | --- |

1.

„învățare pe tot parcursul vieții” înseamnă învățare sub toate formele sale, și anume formală, nonformală și informală, care are loc în orice etapă a vieții și are ca rezultat o îmbunătățire sau o actualizare a cunoștințelor, a aptitudinilor, a competențelor și a atitudinilor sau a participării în societate dintr-o perspectivă personală, civică, culturală, socială sau legată de ocuparea forței de muncă, inclusiv asigurarea unor servicii de consiliere și orientare, inclusiv educația și îngrijirea timpurie, educația generală, educația și formarea profesională, învățământul superior, educația adulților, activitățile pentru tineret și alte cadre de învățare din afara celor educaționale și de formare formale și promovează, de regulă, cooperarea transsectorială și parcursurile de învățare flexibile;

| 2. | „resortisant al unei țări terțe” înseamnă o persoană care nu este cetățean al Uniunii, inclusiv apatrizii și persoanele cu o cetățenie nedeterminată; |
| --- | --- |

2.

„resortisant al unei țări terțe” înseamnă o persoană care nu este cetățean al Uniunii, inclusiv apatrizii și persoanele cu o cetățenie nedeterminată;

| 3. | „asistență materială de bază” înseamnă bunuri care îndeplinesc nevoile de bază ale unei persoane pentru o viață demnă, cum ar fi articole de îmbrăcăminte, articole de igienă, inclusiv produse pentru igiena feminină, și materiale școlare; |
| --- | --- |

3.

„asistență materială de bază” înseamnă bunuri care îndeplinesc nevoile de bază ale unei persoane pentru o viață demnă, cum ar fi articole de îmbrăcăminte, articole de igienă, inclusiv produse pentru igiena feminină, și materiale școlare;

| 4. | „grup defavorizat” înseamnă un grup de persoane aflat în situații vulnerabile, inclusiv persoanele care se confruntă cu sărăcia, cu excluziunea socială sau cu discriminarea în multiplele sale dimensiuni sau care sunt expuse riscurilor legate de acestea; |
| --- | --- |

4.

„grup defavorizat” înseamnă un grup de persoane aflat în situații vulnerabile, inclusiv persoanele care se confruntă cu sărăcia, cu excluziunea socială sau cu discriminarea în multiplele sale dimensiuni sau care sunt expuse riscurilor legate de acestea;

| 5. | „competențe-cheie” înseamnă cunoștințele, aptitudinile și competențele de care au nevoie toate persoanele, în orice etapă a vieții lor, pentru împlinirea și dezvoltarea lor personală, pentru ocuparea unui loc de muncă, pentru incluziunea socială și pentru o cetățenie activă, și anume, abilitatea de a citi și de a scrie, multilingvismul, matematică, știință, tehnologie, artă și inginerie, competențe digitale, competențe în domeniul mass-mediei, competențe personale și sociale și competența de „a învăța să înveți”, competențele de cetățenie activă, spiritul antreprenorial, sensibilizarea și expresia culturală și interculturală și gândirea critică; |
| --- | --- |

5.

„competențe-cheie” înseamnă cunoștințele, aptitudinile și competențele de care au nevoie toate persoanele, în orice etapă a vieții lor, pentru împlinirea și dezvoltarea lor personală, pentru ocuparea unui loc de muncă, pentru incluziunea socială și pentru o cetățenie activă, și anume, abilitatea de a citi și de a scrie, multilingvismul, matematică, știință, tehnologie, artă și inginerie, competențe digitale, competențe în domeniul mass-mediei, competențe personale și sociale și competența de „a învăța să înveți”, competențele de cetățenie activă, spiritul antreprenorial, sensibilizarea și expresia culturală și interculturală și gândirea critică;

| 6. | „cele mai defavorizate persoane” înseamnă persoane fizice, care pot fi persoane individuale, familii, gospodării sau grupuri de persoane, inclusiv copii în situații de vulnerabilitate și persoane fără adăpost, ale căror nevoi de asistență au fost stabilite în funcție de criterii obiective care sunt definite de către autoritățile naționale competente în consultare cu părțile interesate relevante evitând conflictele de interese și care pot include elemente care permit direcționarea sprijinului către cele mai defavorizate persoane din anumite zone geografice; |
| --- | --- |

6.

„cele mai defavorizate persoane” înseamnă persoane fizice, care pot fi persoane individuale, familii, gospodării sau grupuri de persoane, inclusiv copii în situații de vulnerabilitate și persoane fără adăpost, ale căror nevoi de asistență au fost stabilite în funcție de criterii obiective care sunt definite de către autoritățile naționale competente în consultare cu părțile interesate relevante evitând conflictele de interese și care pot include elemente care permit direcționarea sprijinului către cele mai defavorizate persoane din anumite zone geografice;

| 7. | „destinatari finali” înseamnă cele mai defavorizate persoane care primesc sprijin astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) litera (m); |
| --- | --- |

7.

„destinatari finali” înseamnă cele mai defavorizate persoane care primesc sprijin astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) litera (m);

| 8. | „activitate de inovare socială” înseamnă o activitate care are un caracter social atât din punctul de vedere al scopurilor urmărite, cât și al mijloacelor folosite și în special o activitate legată de dezvoltarea și implementarea de idei noi vizând produse, servicii, practici și modele, care răspunde unor nevoi sociale și, în același timp, creează relații sau colaborări sociale noi între public, societatea civilă sau organizații private, fiind astfel benefică pentru societate și stimulând capacitatea acesteia de a acționa; |
| --- | --- |

8.

„activitate de inovare socială” înseamnă o activitate care are un caracter social atât din punctul de vedere al scopurilor urmărite, cât și al mijloacelor folosite și în special o activitate legată de dezvoltarea și implementarea de idei noi vizând produse, servicii, practici și modele, care răspunde unor nevoi sociale și, în același timp, creează relații sau colaborări sociale noi între public, societatea civilă sau organizații private, fiind astfel benefică pentru societate și stimulând capacitatea acesteia de a acționa;

| 9. | „măsură auxiliară” înseamnă o activitate prevăzută în plus față de distribuirea de alimente și/sau de asistență materială de bază, cu scopul de a combate excluziunea socială și de a contribui la eradicarea sărăciei, cum ar fi furnizarea de servicii sociale și de sănătate, inclusiv sprijin psihologic, sau orientarea către acestea, sau furnizarea de informații relevante cu privire la serviciile publice sau furnizarea de consiliere în materie de gestionare a bugetului gospodăriei; |
| --- | --- |

9.

„măsură auxiliară” înseamnă o activitate prevăzută în plus față de distribuirea de alimente și/sau de asistență materială de bază, cu scopul de a combate excluziunea socială și de a contribui la eradicarea sărăciei, cum ar fi furnizarea de servicii sociale și de sănătate, inclusiv sprijin psihologic, sau orientarea către acestea, sau furnizarea de informații relevante cu privire la serviciile publice sau furnizarea de consiliere în materie de gestionare a bugetului gospodăriei;

| 10. | „experimentare socială” înseamnă o intervenție de politică ce urmărește să ofere răspunsuri inovatoare la nevoi sociale, implementată la scară mică și în condiții care asigură posibilitatea de a măsura impactul acesteia, înainte de a fi implementată în alte contexte, inclusiv geografice și sectoriale, sau implementată la scară mai mare, dacă rezultatele se dovedesc pozitive; |
| --- | --- |

10.

„experimentare socială” înseamnă o intervenție de politică ce urmărește să ofere răspunsuri inovatoare la nevoi sociale, implementată la scară mică și în condiții care asigură posibilitatea de a măsura impactul acesteia, înainte de a fi implementată în alte contexte, inclusiv geografice și sectoriale, sau implementată la scară mai mare, dacă rezultatele se dovedesc pozitive;

| 11. | „parteneriat transfrontalier” înseamnă o structură de cooperare între servicii publice de ocupare a forței de muncă, partenerii sociali sau societatea civilă situate în cel puțin două state membre; |
| --- | --- |

11.

„parteneriat transfrontalier” înseamnă o structură de cooperare între servicii publice de ocupare a forței de muncă, partenerii sociali sau societatea civilă situate în cel puțin două state membre;

| 12. | „microîntreprindere” înseamnă o întreprindere cu mai puțin de 10 angajați și o cifră de afaceri anuală sau un bilanț sub 2 000 000 EUR; |
| --- | --- |

12.

„microîntreprindere” înseamnă o întreprindere cu mai puțin de 10 angajați și o cifră de afaceri anuală sau un bilanț sub 2 000 000 EUR;

| 13. | „întreprindere socială” înseamnă o întreprindere, indiferent de forma sa juridică, sau o persoană fizică care:






  (a) | în conformitate cu statutul său, cu actul său constitutiv sau cu orice alt document juridic care poate determina răspunderea în conformitate cu normele din statul membru în care o întreprindere socială este situată, are ca obiectiv social principal obținerea unui impact social pozitiv cuantificabil, care poate include un impact asupra mediului, mai degrabă decât obținerea de profit în alte scopuri, și care oferă servicii sau bunuri care generează o rentabilitate socială sau folosește metode de producție a bunurilor sau serviciilor care reflectă obiective sociale; |
| --- | --- | --- |

13.

„întreprindere socială” înseamnă o întreprindere, indiferent de forma sa juridică, sau o persoană fizică care:

(a)

în conformitate cu statutul său, cu actul său constitutiv sau cu orice alt document juridic care poate determina răspunderea în conformitate cu normele din statul membru în care o întreprindere socială este situată, are ca obiectiv social principal obținerea unui impact social pozitiv cuantificabil, care poate include un impact asupra mediului, mai degrabă decât obținerea de profit în alte scopuri, și care oferă servicii sau bunuri care generează o rentabilitate socială sau folosește metode de producție a bunurilor sau serviciilor care reflectă obiective sociale;

| (b) | își utilizează profiturile în primul rând pentru a-și atinge obiectivul social principal și dispune de proceduri și norme predefinite prin care se asigură că repartizarea profiturilor nu subminează obiectivul social principal; |
| --- | --- |

(b)

își utilizează profiturile în primul rând pentru a-și atinge obiectivul social principal și dispune de proceduri și norme predefinite prin care se asigură că repartizarea profiturilor nu subminează obiectivul social principal;

| (c) | este administrată în mod antreprenorial, participativ, responsabil și transparent, îndeosebi prin implicarea lucrătorilor, a clienților și a părților interesate asupra cărora activitățile sale economice au un impact; |
| --- | --- |

(c)

este administrată în mod antreprenorial, participativ, responsabil și transparent, îndeosebi prin implicarea lucrătorilor, a clienților și a părților interesate asupra cărora activitățile sale economice au un impact;

| 14. | „valoare de referință” înseamnă o valoare care este utilizată în vederea stabilirii valorilor-țintă pentru indicatorii de rezultat comuni și indicatorii de rezultat specifici programului și care se bazează pe intervenții similare existente sau anterioare; |
| --- | --- |

14.

„valoare de referință” înseamnă o valoare care este utilizată în vederea stabilirii valorilor-țintă pentru indicatorii de rezultat comuni și indicatorii de rezultat specifici programului și care se bazează pe intervenții similare existente sau anterioare;

| 15. | „costul achiziționării de alimente și/sau de asistență materială de bază” înseamnă costurile reale legate de achiziția de alimente și/sau de asistență materială de bază de către beneficiar și nu se limitează la prețul alimentelor și/sau al asistenței materiale de bază; |
| --- | --- |

15.

„costul achiziționării de alimente și/sau de asistență materială de bază” înseamnă costurile reale legate de achiziția de alimente și/sau de asistență materială de bază de către beneficiar și nu se limitează la prețul alimentelor și/sau al asistenței materiale de bază;

| 16. | „microfinanțarea” include garanțiile, microcreditele, capitalul propriu și cvasicapitalul, combinate cu serviciile de dezvoltare a afacerilor, precum cele furnizate sub formă de consiliere, formare și mentorat la nivel individual, acordate persoanelor și microîntreprinderilor care au dificultăți în accesarea creditelor pentru activități profesionale și activități generatoare de venit; |
| --- | --- |

16.

„microfinanțarea” include garanțiile, microcreditele, capitalul propriu și cvasicapitalul, combinate cu serviciile de dezvoltare a afacerilor, precum cele furnizate sub formă de consiliere, formare și mentorat la nivel individual, acordate persoanelor și microîntreprinderilor care au dificultăți în accesarea creditelor pentru activități profesionale și activități generatoare de venit;

| 17. | „operațiune de finanțare mixtă” înseamnă o acțiune care beneficiază de sprijin din bugetul Uniunii, inclusiv care intră sub incidența definiției unui mecanism sau a unei platforme de finanțare mixtă astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 6 din Regulamentul financiar, care combină forme de sprijin nerambursabil sau instrumente financiare de la bugetul Uniunii cu forme de sprijin rambursabil din partea instituțiilor de dezvoltare sau a altor instituții de finanțare publice, precum și din partea unor instituții de finanțare comerciale și a unor investitori comerciali; |
| --- | --- |

17.

„operațiune de finanțare mixtă” înseamnă o acțiune care beneficiază de sprijin din bugetul Uniunii, inclusiv care intră sub incidența definiției unui mecanism sau a unei platforme de finanțare mixtă astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 6 din Regulamentul financiar, care combină forme de sprijin nerambursabil sau instrumente financiare de la bugetul Uniunii cu forme de sprijin rambursabil din partea instituțiilor de dezvoltare sau a altor instituții de finanțare publice, precum și din partea unor instituții de finanțare comerciale și a unor investitori comerciali;

| 18. | „entitate juridică” înseamnă o persoană fizică sau juridică constituită și recunoscută ca atare în temeiul dreptului Uniunii, al dreptului intern sau al dreptului internațional, care are personalitate juridică și care are capacitatea, acționând în nume propriu, de a exercita drepturi și de a fi supusă unor obligații, sau o entitate fără personalitate juridică astfel cum este menționată la articolul 197 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

18.

„entitate juridică” înseamnă o persoană fizică sau juridică constituită și recunoscută ca atare în temeiul dreptului Uniunii, al dreptului intern sau al dreptului internațional, care are personalitate juridică și care are capacitatea, acționând în nume propriu, de a exercita drepturi și de a fi supusă unor obligații, sau o entitate fără personalitate juridică astfel cum este menționată la articolul 197 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul financiar;

| 19. | „indicator comun de rezultat imediat” înseamnă un indicator comun de rezultat care captează efectele în termen de patru săptămâni de la data la care participantul părăsește operațiunea; |
| --- | --- |

19.

„indicator comun de rezultat imediat” înseamnă un indicator comun de rezultat care captează efectele în termen de patru săptămâni de la data la care participantul părăsește operațiunea;

| 20. | „indicator comun de rezultat pe termen mai lung” înseamnă un indicator comun de rezultat care captează efectele după șase luni de la data la care participantul părăsește operațiunea. |
| --- | --- |

20.

„indicator comun de rezultat pe termen mai lung” înseamnă un indicator comun de rezultat care captează efectele după șase luni de la data la care participantul părăsește operațiunea.

(2)   Definițiile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (UE) 2021/... (13) se aplică și în cazul componentei FSE+ cu gestiune partajată.

Articolul 3

Obiectivele generale ale FSE+ și metodele de execuție

(1)   FSE+ are drept scop să sprijine statele membre și regiunile să asigure niveluri ridicate de ocupare a forței de muncă, o protecție socială echitabilă și o forță de muncă calificată și rezilientă pentru viitoarea lume a muncii, precum și societăți coezive și favorabile incluziunii care urmăresc eradicarea sărăciei și implementarea principiilor stabilite în Pilonul european al drepturilor sociale.

(2)   FSE+ sprijină, completează și adaugă valoare politicilor statelor membre pentru a asigura egalitatea de șanse, accesul egal la piața muncii, condiții de lucru echitabile și de calitate, protecția și incluziunea socială, axându-se în special pe educația și formarea de calitate și favorabile incluziunii, pe învățarea pe tot parcursul vieții, pe investițiile în copii și tineri și pe accesul la servicii de bază.

(3)   Execuția FSE+ se realizează:

| (a) | prin gestiune partajată, pentru partea din asistență care corespunde obiectivelor specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) („componenta FSE+ cu gestiune partajată”); și |
| --- | --- |

(a)

prin gestiune partajată, pentru partea din asistență care corespunde obiectivelor specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) („componenta FSE+ cu gestiune partajată”); și

| (b) | prin gestiune directă și indirectă, pentru partea din asistență care corespunde obiectivelor prevăzute la articolul 4 alineatul (1) și la articolul 25 („componenta EaSI”). |
| --- | --- |

(b)

prin gestiune directă și indirectă, pentru partea din asistență care corespunde obiectivelor prevăzute la articolul 4 alineatul (1) și la articolul 25 („componenta EaSI”).

Articolul 4

Obiectivele specifice ale FSE+

(1)   FSE+ sprijină următoarele obiective specifice în domeniile de politică ale ocupării și mobilității forței de muncă, educației, incluziunii sociale, inclusiv prin contribuția la eradicarea sărăciei și, astfel, la obiectivul de politică „o Europă mai socială și mai favorabilă incluziunii, prin implementarea Pilonului european al drepturilor sociale” menționat la articolul 5 litera (d) din Regulamentul (UE) 2021/... (13):

| (a) | îmbunătățirea accesului la piața muncii și măsuri de activare pentru toate persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, în special pentru tineri, îndeosebi prin implementarea Garanței pentru tineret, pentru șomerii de lungă durată și grupurile defavorizate de pe piața muncii și pentru persoanele inactive, precum și prin promovarea desfășurării de activități independente și a economiei sociale; |
| --- | --- |

(a)

îmbunătățirea accesului la piața muncii și măsuri de activare pentru toate persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, în special pentru tineri, îndeosebi prin implementarea Garanței pentru tineret, pentru șomerii de lungă durată și grupurile defavorizate de pe piața muncii și pentru persoanele inactive, precum și prin promovarea desfășurării de activități independente și a economiei sociale;

| (b) | modernizarea instituțiilor și a serviciilor pieței muncii pentru ca acestea să evalueze și să anticipeze necesitățile în materie de competențe, să asigure o asistență promptă și personalizată și să sprijine corelarea cererii și a ofertei, tranzițiile și mobilitatea pe piața muncii; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea instituțiilor și a serviciilor pieței muncii pentru ca acestea să evalueze și să anticipeze necesitățile în materie de competențe, să asigure o asistență promptă și personalizată și să sprijine corelarea cererii și a ofertei, tranzițiile și mobilitatea pe piața muncii;

| (c) | promovarea unei participări echilibrate din perspectiva genului la piața muncii, condiții de muncă egale și un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată, inclusiv prin intermediul accesului la servicii de îngrijire a copiilor și a persoanelor aflate în întreținere, la prețuri abordabile; |
| --- | --- |

(c)

promovarea unei participări echilibrate din perspectiva genului la piața muncii, condiții de muncă egale și un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată, inclusiv prin intermediul accesului la servicii de îngrijire a copiilor și a persoanelor aflate în întreținere, la prețuri abordabile;

| (d) | promovarea adaptării la schimbare a lucrătorilor, a întreprinderilor și a antreprenorilor, a îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate și a unui mediu de lucru sănătos și bine adaptat, care să reducă riscurile la adresa sănătății; |
| --- | --- |

(d)

promovarea adaptării la schimbare a lucrătorilor, a întreprinderilor și a antreprenorilor, a îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate și a unui mediu de lucru sănătos și bine adaptat, care să reducă riscurile la adresa sănătății;

| (e) | îmbunătățirea calității, a caracterului incluziv, a eficacității și a relevanței pentru piața muncii a sistemelor de educație și formare, inclusiv prin validarea învățării nonformale și informale, pentru a sprijini dobândirea de competențe-cheie, inclusiv de competențe antreprenoriale și digitale, precum și prin promovarea introducerii sistemelor de formare duală și a uceniciilor; |
| --- | --- |

(e)

îmbunătățirea calității, a caracterului incluziv, a eficacității și a relevanței pentru piața muncii a sistemelor de educație și formare, inclusiv prin validarea învățării nonformale și informale, pentru a sprijini dobândirea de competențe-cheie, inclusiv de competențe antreprenoriale și digitale, precum și prin promovarea introducerii sistemelor de formare duală și a uceniciilor;

| (f) | promovarea accesului egal la educație și formare de calitate și favorabile incluziunii, precum și a absolvirii acestora, în special pentru grupurile defavorizate, de la educația și îngrijirea timpurie, continuând cu educația și formarea generală și profesională până la învățământul terțiar, precum și educația și învățarea în rândul adulților, inclusiv prin facilitarea mobilității în scop educațional pentru toți și a accesibilității pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

(f)

promovarea accesului egal la educație și formare de calitate și favorabile incluziunii, precum și a absolvirii acestora, în special pentru grupurile defavorizate, de la educația și îngrijirea timpurie, continuând cu educația și formarea generală și profesională până la învățământul terțiar, precum și educația și învățarea în rândul adulților, inclusiv prin facilitarea mobilității în scop educațional pentru toți și a accesibilității pentru persoanele cu handicap;

| (g) | promovarea învățării pe tot parcursul vieții, în special a oportunităților flexibile de perfecționare și recalificare pentru toți, ținând seama de competențele antreprenoriale și digitale, anticipând mai bine schimbările și noile cerințe în materie de competențe pe baza nevoilor pieței muncii, facilitând tranzițiile profesionale și încurajând mobilitatea profesională; |
| --- | --- |

(g)

promovarea învățării pe tot parcursul vieții, în special a oportunităților flexibile de perfecționare și recalificare pentru toți, ținând seama de competențele antreprenoriale și digitale, anticipând mai bine schimbările și noile cerințe în materie de competențe pe baza nevoilor pieței muncii, facilitând tranzițiile profesionale și încurajând mobilitatea profesională;

| (h) | favorizarea incluziunii active pentru a promova egalitatea de șanse, nediscriminarea și participarea activă și a îmbunătăți capacitatea de inserție profesională, în special pentru grupurile defavorizate; |
| --- | --- |

(h)

favorizarea incluziunii active pentru a promova egalitatea de șanse, nediscriminarea și participarea activă și a îmbunătăți capacitatea de inserție profesională, în special pentru grupurile defavorizate;

| (i) | promovarea integrării socioeconomice a resortisanților țărilor terțe, inclusiv a migranților; |
| --- | --- |

(i)

promovarea integrării socioeconomice a resortisanților țărilor terțe, inclusiv a migranților;

| (j) | promovarea integrării socioeconomice a comunităților marginalizate, cum ar fi romii; |
| --- | --- |

(j)

promovarea integrării socioeconomice a comunităților marginalizate, cum ar fi romii;

| (k) | îmbunătățirea accesului egal și în timp util la servicii de calitate, sustenabile și la prețuri abordabile, inclusiv la servicii care promovează accesul la locuințe și la îngrijire centrată pe individ, inclusiv asistență medicală; modernizarea sistemelor de protecție socială, inclusiv promovarea accesului la protecție socială, punând un accent deosebit pe copii și grupurile defavorizate; îmbunătățirea accesibilității, inclusiv pentru persoanele cu handicap, a eficacității și a rezilienței sistemelor de sănătate și a serviciilor de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

(k)

îmbunătățirea accesului egal și în timp util la servicii de calitate, sustenabile și la prețuri abordabile, inclusiv la servicii care promovează accesul la locuințe și la îngrijire centrată pe individ, inclusiv asistență medicală; modernizarea sistemelor de protecție socială, inclusiv promovarea accesului la protecție socială, punând un accent deosebit pe copii și grupurile defavorizate; îmbunătățirea accesibilității, inclusiv pentru persoanele cu handicap, a eficacității și a rezilienței sistemelor de sănătate și a serviciilor de îngrijire pe termen lung;

| (l) | promovarea integrării sociale a persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială, inclusiv a celor mai defavorizate persoane și a copiilor; |
| --- | --- |

(l)

promovarea integrării sociale a persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială, inclusiv a celor mai defavorizate persoane și a copiilor;

| (m) | reducerea privațiunilor materiale prin furnizarea de alimente și/sau de asistență materială de bază celor mai defavorizate persoane, inclusiv copiilor, și aplicarea de măsuri auxiliare care să sprijine incluziunea socială a acestora. |
| --- | --- |

(m)

reducerea privațiunilor materiale prin furnizarea de alimente și/sau de asistență materială de bază celor mai defavorizate persoane, inclusiv copiilor, și aplicarea de măsuri auxiliare care să sprijine incluziunea socială a acestora.

(2)   Prin acțiunile implementate în cadrul componentei FSE+ cu gestiune partajată pentru a atinge obiectivele specifice menționate la alineatul (1), FSE+ urmărește să contribuie la alte obiective de politică enumerate la articolul 5 din Regulamentul (UE) 2021/... (14), în special obiectivele referitoare la:

| (a) | o Europă mai inteligentă, prin dezvoltarea competențelor pentru specializare inteligentă și a competențelor pentru tehnologiile generice esențiale, tranziția industrială, cooperarea sectorială privind competențele și spiritul antreprenorial, formarea cercetătorilor, activități de colaborare în rețea și parteneriate între instituțiile de învățământ superior, instituțiile de educație și formare profesională, centrele tehnologice și de cercetare și întreprinderi și clustere, precum și sprijinirea microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii și a economiei sociale; |
| --- | --- |

(a)

o Europă mai inteligentă, prin dezvoltarea competențelor pentru specializare inteligentă și a competențelor pentru tehnologiile generice esențiale, tranziția industrială, cooperarea sectorială privind competențele și spiritul antreprenorial, formarea cercetătorilor, activități de colaborare în rețea și parteneriate între instituțiile de învățământ superior, instituțiile de educație și formare profesională, centrele tehnologice și de cercetare și întreprinderi și clustere, precum și sprijinirea microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii și a economiei sociale;

| (b) | o Europă mai ecologică, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, prin îmbunătățirea sistemelor de educație și de formare necesare pentru adaptarea competențelor și a calificărilor, perfecționarea tuturor, inclusiv a forței de muncă, și crearea de noi locuri de muncă în sectoarele legate de mediu, climă, energie, economia circulară și bioeconomie. |
| --- | --- |

(b)

o Europă mai ecologică, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, prin îmbunătățirea sistemelor de educație și de formare necesare pentru adaptarea competențelor și a calificărilor, perfecționarea tuturor, inclusiv a forței de muncă, și crearea de noi locuri de muncă în sectoarele legate de mediu, climă, energie, economia circulară și bioeconomie.

(3)   Atunci când acest lucru este strict necesar, ca măsură temporară pentru a răspunde unor circumstanțe excepționale sau neobișnuite, astfel cum se menționează la articolul 20 din Regulamentul (UE) 2021/... (14), și pe o perioadă limitată de 18 luni, FSE+ poate sprijini:

| (a) | finanțarea schemelor privind reducerea timpului de muncă fără a fi necesar ca acestea să fie însoțite de măsuri active; |
| --- | --- |

(a)

finanțarea schemelor privind reducerea timpului de muncă fără a fi necesar ca acestea să fie însoțite de măsuri active;

| (b) | accesul la asistență medicală, inclusiv pentru persoanele care nu se află într-o situație iminentă de vulnerabilitate socioeconomică. |
| --- | --- |

(b)

accesul la asistență medicală, inclusiv pentru persoanele care nu se află într-o situație iminentă de vulnerabilitate socioeconomică.

(4)   În cazul în care constată, la cererea statelor membre în cauză, că sunt îndeplinite condițiile stabilite la alineatul (3), Comisia adoptă o decizie de punere în aplicare în care precizează perioada în care este autorizat sprijinul suplimentar temporar din partea FSE+.

(5)   Comisia monitorizează punerea în aplicare a alineatului (3) și evaluează dacă sprijinul suplimentar temporar din partea FSE+ este suficient pentru a facilita utilizarea sprijinului din FSE+ ca răspuns la circumstanțele excepționale sau neobișnuite. Pe baza evaluării sale, Comisia prezintă, după caz, propuneri de modificare a prezentului regulament, vizând inclusiv cerințele privind concentrarea tematică prevăzute la articolul 7, cu excepția cerinței privind concentrarea tematică menționată la articolul 7 alineatele (5) și (6).

Articolul 5

Buget

(1)   Pachetul financiar pentru execuția FSE+ în perioada 2021-2027 este de 87 995 063 417 EUR, la prețurile din 2018.

(2)   Partea din pachetul financiar pentru execuția componentei FSE+ cu gestiune partajată în vederea contribuirii la îndeplinirea obiectivului privind investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică în statele membre și în regiuni, astfel cum este menționat la articolul 5 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) 2021/... (15), este de 87 319 331 844 EUR, la prețurile din 2018, din care se alocă 175 000 000 EUR pentru cooperarea transnațională pentru a accelera transferul soluțiilor inovatoare și pentru a facilita extinderea utilizării acestora, astfel cum se menționează la articolul 25 litera (i) din prezentul regulament, și 472 980 447 EUR, la prețurile din 2018, ca finanțare suplimentară pentru regiunile ultraperiferice identificate la articolul 349 din TFUE și pentru regiunile de nivelul NUTS 2 care îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 din Protocolul nr. 6 privind dispozițiile speciale pentru obiectivul 6 în cadrul fondurilor structurale din Finlanda, Norvegia și Suedia, anexat la Actul de aderare din 1994 („Protocolul nr. 6”).

(3)   Partea pachetului financiar pentru execuția componentei EaSI în perioada 2021-2027 este de 675 731 573 EUR, la prețurile din 2018.

(4)   Cuantumul menționat la alineatul (3) poate fi utilizat și pentru asistență tehnică și administrativă în vederea execuției componentei EaSI, de exemplu pentru activități de pregătire, de monitorizare, de control, de audit și de evaluare, inclusiv pentru sisteme corporative de tehnologie a informației.

Articolul 6

Egalitatea de gen, egalitatea de șanse și nediscriminarea

Statele membre și Comisia sprijină acțiuni punctuale specifice în vederea promovării principiilor orizontale menționate la articolul 9 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (UE) 2021/... (15) și la articolul 28 din prezentul regulament care intră sub incidența oricăruia dintre obiectivele FSE+. Respectivele acțiuni pot include măsuri de îmbunătățire a accesibilității pentru persoanele cu handicap, inclusiv prin intermediul tehnologiilor informației și comunicațiilor, și de promovare a tranziției de la îngrijirea instituționalizată sau de tip rezidențial la îngrijirea în familie și în comunitate.

Prin intermediul FSE+, statele membre și Comisia urmăresc să sporească participarea femeilor la viața profesională, precum și concilierea între viața profesională și cea personală, și să combată feminizarea sărăciei și discriminarea pe criterii de gen pe piața muncii și în domeniul educației și formării.

PARTEA A II-A

EXECUȚIA PRIN GESTIUNE PARTAJATĂ

EXECUȚIA PRIN GESTIUNE PARTAJATĂ

CAPITOLUL I

CAPITOLUL I

Dispoziții comune privind programarea

Dispoziții comune privind programarea

Articolul 7

Coerență și concentrare tematică

(1)   Statele membre își programează resursele provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată acordând prioritate intervențiilor care abordează provocările identificate în semestrul european, inclusiv în programele lor naționale de reformă și în recomandările relevante specifice fiecărei țări adoptate în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4) din TFUE și țin cont de principiile și drepturile stabilite în Pilonul european al drepturilor sociale, precum și în strategiile naționale și regionale relevante pentru obiectivele FSE+, contribuind astfel la obiectivele stabilite la articolul 174 din TFUE.

Statele membre și, atunci când este cazul, Comisia favorizează sinergiile și asigură coordonarea, complementaritatea și coerența între FSE+ și alte fonduri, programe și instrumente ale Uniunii, atât în etapa de planificare, cât și în cea de execuție. Statele membre și, atunci când este cazul, Comisia optimizează mecanismele de coordonare pentru a evita duplicarea eforturilor și pentru a asigura o cooperare strânsă între entitățile responsabile de execuție în vederea realizării unor acțiuni de sprijin coerente și raționalizate.

(2)   Statele membre alocă un cuantum adecvat din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru a aborda provocările identificate în recomandările relevante specifice fiecărei țări adoptate în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) și cu articolul 148 alineatul (4) din TFUE și în cadrul semestrului european care intră în domeniul de aplicare al obiectivelor specifice ale FSE+ prevăzute la articolul 4 alineatul (1) din prezentul regulament.

(3)   Statele membre alocă un cuantum adecvat din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru implementarea Garanției pentru copii, prin acțiuni specifice și reforme structurale menite să combată sărăcia în rândul copiilor, în cadrul obiectivelor specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (f) și (h)-(l).

Statele membre în care, în perioada 2017-2019, rata medie a copiilor cu vârsta sub 18 ani expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială a depășit media Uniunii pentru perioada respectivă, pe baza datelor Eurostat, alocă cel puțin 5 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru a sprijini acțiunile specifice și reformele structurale menite să combată sărăcia în rândul copiilor, astfel cum se prevede la primul paragraf de la prezentul alineat.

(4)   Statele membre alocă cel puțin 25 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru obiectivele specifice din domeniul de politică al incluziunii sociale prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (h)-(l), inclusiv pentru promovarea integrării socio-economice a resortisanților țărilor terțe.

(5)   Statele membre alocă cel puțin 3 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru a sprijini cele mai defavorizate persoane în cadrul obiectivului specific prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (m) sau, în cazuri justificate corespunzător, fie în cadrul obiectivului specific prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (l), fie în cadrul acestor două obiective specifice.

Resursele nu sunt luate în considerare în scopul verificării conformității cu cerințele de alocare minimă prevăzute la alineatele (3) și (4).

(6)   Statele membre alocă un cuantum adecvat din resursele provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată unor acțiuni specifice și reforme structurale menite să sprijine încadrarea în muncă, educația și formarea profesională a tinerilor, în special uceniciile, și tranziția de la școală la muncă, parcursurile de reintegrare în sistemul educațional sau de formare și educația de tip „a doua șansă”, în special în contextul implementării schemelor din cadrul Garanției pentru tineret.

Statele membre în care, în perioada 2017-2019, rata medie a tinerilor cu vârste cuprinse între 15 și 29 de ani care nu sunt încadrați profesional și nu urmează vreun program educațional sau de formare, depășea media Uniunii pentru perioada respectivă, pe baza datelor Eurostat, alocă cel puțin 12,5 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru perioada 2021-2027 pentru a sprijini acțiunile specifice și reformele structurale, astfel cum se prevede la primul paragraf de la prezentul alineat.

Regiunile ultraperiferice care îndeplinesc condițiile stabilite la al doilea paragraf de la prezentul alineat alocă cel puțin 12,5 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată în programele lor acțiunilor specifice și reformelor structurale stabilite la primul paragraf de la prezentul alineat. Această alocare este luată în considerare în scopul verificării conformității cu procentul minim la nivel național stabilit la al doilea paragraf de la prezentul alineat, dacă este cazul.

Atunci când implementează acțiunile specifice și reformele structurale menționate la prezentul alineat, statele membre acordă prioritate tinerilor inactivi și tinerilor șomeri de lungă durată și prevăd măsuri de informare specifice.

(7)   Alineatele (2)-(6) nu se aplică alocării suplimentare specifice primite de regiunile ultraperiferice și regiunile de nivelul NUTS 2 care îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 din Protocolul nr. 6.

(8)   Alineatele (1)-(6) nu se aplică asistenței tehnice.

Articolul 8

Respectarea cartei

(1)   Toate operațiunile sunt selectate și implementate cu respectarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”) și în conformitate cu dispozițiile relevante ale Regulamentului (UE) 2021/... (16).

(2)   În conformitate cu articolul 69 alineatul (7) din Regulamentul (UE) 2021/... (16), statele membre asigură examinarea eficace a plângerilor. Acest lucru nu aduce atingere posibilității generale a cetățenilor și a părților interesate de a adresa plângeri Comisiei, inclusiv în ceea ce privește încălcările cartei.

(3)   În cazul în care constată că a avut loc o încălcare a cartei, Comisia ține seama de gravitatea încălcării atunci când stabilește măsurile corective care trebuie aplicate în concordanță cu dispozițiile relevante din Regulamentul (UE) 2021/... (16).

Articolul 9

Parteneriat

(1)   Statele membre asigură o participare semnificativă a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile la realizarea politicilor în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al incluziunii sociale sprijinite de componenta FSE+ cu gestiune partajată.

(2)   Statele membre alocă un cuantum adecvat din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată din cadrul fiecărui program consolidării capacităților partenerilor sociali și organizațiilor societății civile, inclusiv sub formă de formare profesională, măsurilor de colaborare în rețea și consolidării dialogului social, precum și activităților întreprinse de partenerii sociali în comun.

Atunci când consolidarea capacităților partenerilor sociali și ale organizațiilor societății civile este identificată printr-o recomandare relevantă specifică fiecărei țări adoptată în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) și cu articolul 148 alineatul (4) din TFUE, statul membru în cauză alocă un cuantum adecvat de cel puțin 0,25 % din resursele sale provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată în acest scop.

Articolul 10

Sprijinul pentru cele mai defavorizate persoane

Resursele menționate la articolul 7 alineatul (5) în cadrul obiectivelor specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (l) și (m) se programează în cadrul unei priorități specifice sau al unui program specific. Rata de cofinanțare pentru respectiva prioritate sau pentru respectivul program este de 90 %.

Articolul 11

Sprijinul pentru încadrarea în muncă a tinerilor

Sprijinul acordat în conformitate cu articolul 7 alineatul (6) al doilea și al treilea paragraf se programează în cadrul unui program sau al unei priorități specifice și include, ca cerință minimă, un sprijin care contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (a), și poate include un sprijin care contribuie la obiectivele specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (f) și (l).

Articolul 12

Sprijinul pentru punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice fiecărei țări

Acțiunile care abordează provocările identificate în recomandările relevante specifice fiecărei țări și în cadrul semestrului european, astfel cum sunt menționate la articolul 7 alineatul (2), se programează în cadrul oricăruia dintre obiectivele specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) în sprijinul implementării Pilonului european al drepturilor sociale și în cadrul uneia sau mai multor priorități, care pot fi priorități finanțate din fonduri multiple.

CAPITOLUL II

CAPITOLUL II

Sprijinul general acordat din componenta FSE+ cu gestiune partajată

Sprijinul general acordat din componenta FSE+ cu gestiune partajată

Articolul 13

Domeniul de aplicare

Prezentul capitol se aplică sprijinului din componenta FSE+ cu gestiune partajată care contribuie la obiectivele specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (a)-(l) (sprijinul general acordat din componenta FSE+ cu gestiune partajată).

Articolul 14

Acțiuni sociale inovatoare

(1)   Statele membre sprijină acțiunile de inovare socială și experimentarea socială, inclusiv acțiunile cu o componentă socioculturală sau care consolidează abordările ascendente bazate pe parteneriate care implică autoritățile publice, partenerii sociali, întreprinderile sociale, sectorul privat și societatea civilă.

(2)   Statele membre pot sprijini extinderea utilizării abordărilor inovatoare testate la scară mică și dezvoltate în cadrul componentei EaSI și al altor programe ale Uniunii.

(3)   Acțiunile și abordările inovatoare pot fi programate în cadrul oricăruia dintre obiectivele specifice stabilite la articolul 4 alineatul (1) literele (a)-(l).

(4)   Statele membre dedică cel puțin o prioritate pentru punerea în aplicare a alineatului (1) sau (2) ori a ambelor alineate. Rata maximă de cofinanțare pentru astfel de priorități poate fi majorată la 95 % pentru maximum 5 % din resursele naționale din cadrul componentei FSE+ cu gestiune partajată.

(5)   În cadrul programelor lor sau într-o etapă ulterioară în cursul implementării, statele membre identifică domeniile de inovare socială și de experimentare socială care corespund nevoilor specifice ale statelor membre.

(6)   Comisia facilitează consolidarea capacităților în materie de inovare socială, în special prin sprijinirea învățării reciproce, crearea de rețele de colaborare, precum și diseminarea și promovarea bunelor practici și metodologii.

Articolul 15

Cooperare transnațională

Statele membre pot sprijini acțiuni de cooperare transnațională în cadrul oricăruia dintre obiectivele specifice stabilite la articolul 4 alineatul (1) literele (a)-(l).

Articolul 16

Eligibilitate

(1)   Pe lângă costurile neeligibile menționate la articolul 64 din Regulamentul (UE) 2021/... (17), următoarele costuri nu sunt eligibile pentru sprijinul general acordat din componenta FSE+ cu gestiune partajată:

| (a) | achiziționarea de terenuri și bunuri imobile, precum și de infrastructură; și |
| --- | --- |

(a)

achiziționarea de terenuri și bunuri imobile, precum și de infrastructură; și

| (b) | achiziționarea de mobilier, echipamente și vehicule, cu excepția cazului în care o astfel de achiziționare este necesară pentru realizarea obiectivului operațiunii sau a cazului în care respectivele bunuri sunt amortizate complet în cursul operațiunii sau a cazului în care achiziționarea respectivelor bunuri este opțiunea cea mai economică. |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea de mobilier, echipamente și vehicule, cu excepția cazului în care o astfel de achiziționare este necesară pentru realizarea obiectivului operațiunii sau a cazului în care respectivele bunuri sunt amortizate complet în cursul operațiunii sau a cazului în care achiziționarea respectivelor bunuri este opțiunea cea mai economică.

(2)   Contribuțiile în natură sub formă de indemnizații sau salarii plătite de un terț în beneficiul participanților la o operațiune pot fi eligibile pentru o contribuție din partea sprijinului general din componenta FSE+ cu gestiune partajată, cu condiția ca aceste contribuții în natură să fie angajate în conformitate cu normele naționale, inclusiv normele contabile, și ca valoarea acestora să nu depășească costul suportat de către terț.

(3)   Alocarea suplimentară specifică primită de regiunile ultraperiferice și regiunile de nivelul NUTS 2 care îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 din Protocolul nr. 6 se utilizează pentru a sprijini realizarea obiectivelor specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1).

(4)   Costurile directe de personal sunt eligibile pentru o contribuție din partea sprijinului general acordat din componenta FSE+ cu gestiune partajată cu condiția să corespundă practicilor obișnuite ale beneficiarului în materie de remunerare pentru categoria de personal vizată sau să corespundă dreptului intern aplicabil, acordurilor colective ori statisticilor oficiale.

Articolul 17

Indicatori și raportare

(1)   Programele care beneficiază de sprijinul general acordat din componenta FSE+ cu gestiune partajată utilizează indicatorii comuni de realizare și de rezultat, astfel cum sunt stabiliți în anexa I, pentru a monitoriza progresele în ceea ce privește implementarea. Programele pot utiliza și indicatori specifici fiecărui program.

(2)   În cazul în care un stat membru își alocă resursele pentru obiectivul specific prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (l) pentru a viza cele mai defavorizate persoane, în conformitate cu articolul 7 alineatul (5) primul paragraf, se aplică indicatorii comuni prevăzuți în anexa II.

(3)   Valoarea de bază a indicatorilor de realizare comuni și a indicatorilor specifici programului se stabilește la zero. În cazul în care este relevant pentru natura operațiunilor sprijinite, valorile de etapă și valorile-țintă cumulative cuantificate ale indicatorilor respectivi se stabilesc în cifre absolute. Valorile raportate ale indicatorilor de realizare se exprimă în cifre absolute.

(4)   În cazul indicatorilor de rezultat comuni și al indicatorilor specifici programului pentru care s-a stabilit o valoare-țintă pentru 2029, valoarea de referință se stabilește folosind cele mai recente date disponibile sau alte surse de informații relevante. Valorile-țintă pentru indicatorii de rezultat comuni se stabilesc în cifre absolute sau ca procent. Indicatorii de rezultat specifici programului și valorile-țintă aferente pot fi exprimate în termeni cantitativi sau calitativi. Valorile raportate ale indicatorilor de rezultat comuni se exprimă în cifre absolute.

(5)   Datele privind indicatorii pentru participanți se transmit numai atunci când sunt disponibile toate datele cerute la punctul 1.1 din anexa I referitoare la participantul respectiv.

(6)   Atunci când sunt disponibile date din registre sau surse echivalente, statele membre pot permite autorităților de management și altor organisme însărcinate cu colectarea datelor necesare pentru monitorizarea și evaluarea sprijinului general acordat din componenta FSE+ cu gestiune partajată să obțină date din registrele sau sursele echivalente respective, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) literele (c) și (e) din Regulamentul (UE) 2016/679.

(7)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 37 pentru modificarea indicatorilor prevăzuți în anexele I și II, atunci când acest lucru este considerat necesar pentru a se asigura evaluarea eficace a progreselor înregistrate în implementarea programelor. Astfel de modificări sunt proporționale, ținând seama de sarcina administrativă suportată de statele membre și beneficiari. Actele delegate în conformitate cu prezentul alineat nu modifică metodologia de colectare a datelor prevăzută în anexele I și II.

CAPITOLUL III

CAPITOLUL III

Sprijinul acordat din FSE+ pentru reducerea privațiunilor materiale

Sprijinul acordat din FSE+ pentru reducerea privațiunilor materiale

Articolul 18

Domeniul de aplicare

Prezentul capitol se aplică sprijinului acordat din FSE+ care contribuie la obiectivele specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (m).

Articolul 19

Principii

(1)   Sprijinul acordat din FSE+ pentru reducerea privațiunilor materiale este utilizat numai pentru a sprijini distribuirea de alimente sau bunuri care sunt conforme cu dreptul Uniunii privind siguranța produselor de consum.

(2)   Statele membre și beneficiarii selectează alimentele și/sau asistența materială de bază în temeiul unor criterii obiective legate de nevoile celor mai defavorizate persoane. Criteriile de selecție pentru alimente și, după caz, pentru bunuri iau în considerare și aspectele legate de climă și de mediu, în special pentru a se reduce risipa alimentară și materialele plastice de unică folosință. După caz, selectarea tipului de alimente ce urmează a fi distribuite se efectuează în urma analizării contribuției acestora la alimentația echilibrată a celor mai defavorizate persoane.

Alimentele și/sau asistența materială de bază pot fi furnizate direct celor mai defavorizate persoane sau indirect, de exemplu prin bonuri sau carduri, în format electronic sau în alt format, cu condiția ca acestea să poată fi răscumpărate numai sub forma alimentelor și/sau a asistenței materiale de bază. Sprijinul pentru cele mai defavorizate persoane se adaugă la orice prestație socială care poate fi acordată destinatarilor finali prin sistemele sociale naționale sau în conformitate cu dreptul intern.

Alimentele furnizate celor mai defavorizate persoane pot fi obținute prin utilizarea, prelucrarea sau vânzarea produselor desfăcute în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (39), cu condiția ca această opțiune să fie cea mai favorabilă din punct de vedere economic și să nu întârzie nejustificat furnizarea alimentelor către cele mai defavorizate persoane.

Orice cuantumuri rezultate dintr-o astfel de tranzacție se utilizează în beneficiul celor mai defavorizate persoane, pe lângă cuantumurile deja disponibile în cadrul programului.

(3)   Comisia și statele membre se asigură că ajutorul furnizat în cadrul sprijinului acordat din FSE+ pentru reducerea privațiunilor materiale respectă demnitatea celor mai defavorizate persoane și previne stigmatizarea acestora.

(4)   Statele membre completează furnizarea de alimente și/sau de asistență materială de bază prin măsuri auxiliare, precum redirecționarea către serviciile competente în cadrul obiectivului specific prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (m) sau prin promovarea integrării sociale a celor mai defavorizate persoane în cadrul obiectivului specific prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (l).

Articolul 20

Conținutul priorității

(1)   O prioritate privind sprijinul care contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 4 alineatul (1) punctul (m) indică:

| (a) | tipul de sprijin; |
| --- | --- |

(a)

tipul de sprijin;

| (b) | principalele grupuri-țintă; și |
| --- | --- |

(b)

principalele grupuri-țintă; și

| (c) | o descriere a schemelor de sprijin naționale sau regionale. |
| --- | --- |

(c)

o descriere a schemelor de sprijin naționale sau regionale.

(2)   În cazul programelor care se limitează la sprijinul menționat la alineatul (1) și la asistența tehnică aferentă, prioritatea include și criteriile de selecție a operațiunilor.

Articolul 21

Eligibilitatea operațiunilor

(1)   Alimentele și/sau asistența materială de bază furnizate celor mai defavorizate persoane pot fi achiziționate de beneficiar sau în numele acestuia ori pot fi puse gratuit la dispoziția beneficiarului.

(2)   Alimentele și/sau asistența materială de bază se distribuie gratuit celor mai defavorizate persoane.

Articolul 22

Eligibilitatea cheltuielilor

(1)   Costurile eligibile ale sprijinului acordat din FSE+ pentru reducerea privațiunilor materiale sunt:

| (a) | costul achiziționării de alimente și/sau de asistență materială de bază, inclusiv costurile legate de transportul alimentelor și/sau al asistenței materiale de bază la beneficiarii care livrează destinatarilor finali alimentele și/sau asistența materială de bază; |
| --- | --- |

(a)

costul achiziționării de alimente și/sau de asistență materială de bază, inclusiv costurile legate de transportul alimentelor și/sau al asistenței materiale de bază la beneficiarii care livrează destinatarilor finali alimentele și/sau asistența materială de bază;

| (b) | în cazul în care transportul alimentelor și/sau al asistenței materiale de bază către beneficiarii care le distribuie destinatarilor finali nu este acoperit de litera (a), costurile suportate de organismul de achiziție legate de transportul alimentelor și/sau al asistenței materiale de bază la depozite sau la beneficiari și costurile de depozitare, la o rată forfetară de 1 % din costurile menționate la litera (a) sau, în cazuri justificate în mod corespunzător, costurile suportate și plătite efectiv; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care transportul alimentelor și/sau al asistenței materiale de bază către beneficiarii care le distribuie destinatarilor finali nu este acoperit de litera (a), costurile suportate de organismul de achiziție legate de transportul alimentelor și/sau al asistenței materiale de bază la depozite sau la beneficiari și costurile de depozitare, la o rată forfetară de 1 % din costurile menționate la litera (a) sau, în cazuri justificate în mod corespunzător, costurile suportate și plătite efectiv;

| (c) | costurile administrative, de transport, de depozitare și de pregătire suportate de beneficiarii implicați în distribuirea de alimente și/sau de asistență materială de bază către cele mai defavorizate persoane, la o rată forfetară de 7 % din costurile menționate la litera (a) sau de 7 % din valoarea alimentelor desfăcute în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013; |
| --- | --- |

(c)

costurile administrative, de transport, de depozitare și de pregătire suportate de beneficiarii implicați în distribuirea de alimente și/sau de asistență materială de bază către cele mai defavorizate persoane, la o rată forfetară de 7 % din costurile menționate la litera (a) sau de 7 % din valoarea alimentelor desfăcute în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013;

| (d) | costurile colectării, transportului, depozitării și distribuirii donațiilor de alimente și ale activităților de sensibilizare legate în mod direct de acestea; și |
| --- | --- |

(d)

costurile colectării, transportului, depozitării și distribuirii donațiilor de alimente și ale activităților de sensibilizare legate în mod direct de acestea; și

| (e) | costurile aferente măsurilor auxiliare întreprinse de beneficiari sau în numele acestora și declarate de beneficiarii care livrează celor mai defavorizate persoane alimentele și/sau asistența materială de bază, la o rată forfetară de 7 % din costurile menționate la litera (a). |
| --- | --- |

(e)

costurile aferente măsurilor auxiliare întreprinse de beneficiari sau în numele acestora și declarate de beneficiarii care livrează celor mai defavorizate persoane alimentele și/sau asistența materială de bază, la o rată forfetară de 7 % din costurile menționate la litera (a).

(2)   Costurile pentru pregătirea sistemelor de bonuri sau de carduri în format electronic sau în alt format și costurile de funcționare aferente sunt eligibile în cadrul asistenței tehnice cu condiția ca acestea să fie suportate de autoritatea de management sau de un alt organism public care nu este un beneficiar care distribuie bonuri sau carduri destinatarilor finali, sau cu condiția ca acestea să nu fie acoperite de costurile prevăzute la alineatul (1) litera (c).

(3)   O reducere a costurilor eligibile menționate la alineatul (1) litera (a) ca urmare a faptului că organismul responsabil de achiziționarea de alimente și/sau de asistență materială de bază nu a respectat dreptul aplicabil nu conduce la o reducere a costurilor eligibile stabilite la literele (c) și (e) din alineatul respectiv.

(4)   Nu sunt eligibile următoarele costuri:

| (a) | dobânda la împrumut; |
| --- | --- |

(a)

dobânda la împrumut;

| (b) | achiziționarea de infrastructură; și |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea de infrastructură; și

| (c) | costurile bunurilor de ocazie. |
| --- | --- |

(c)

costurile bunurilor de ocazie.

Articolul 23

Indicatori și raportare

(1)   Prioritățile care vizează reducerea privațiunilor materiale utilizează indicatori comuni de realizare și de rezultat, astfel cum sunt stabiliți în anexa III, pentru a monitoriza progresele în ceea ce privește implementarea. Respectivele priorități pot utiliza și indicatori specifici fiecărui program.

(2)   Pentru indicatorii de rezultat comuni și pentru indicatorii specifici programului se stabilesc valori de referință.

(3)   Autoritățile de management raportează Comisiei de două ori rezultatele unei anchete structurate privind destinatarii finali cu privire la sprijinul primit din partea FSE+ și care pune accentul, de asemenea, pe condițiile de viață și pe natura privațiunilor materiale ale acestora, efectuată în anul precedent. Respectiva anchetă se bazează pe modelul care urmează să fie stabilit de Comisie prin intermediul unui act de punere în aplicare. Prima astfel de raportare are loc până la 30 iunie 2025 și a doua până la 30 iunie 2028.

(4)   Comisia adoptă un act de punere în aplicare prin care stabilește modelul care trebuie utilizat pentru ancheta structurată privind destinatarii finali, în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 38 alineatul (2), în vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului articol.

(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 37 pentru modificarea indicatorilor din anexa III, atunci când acest lucru este considerat necesar pentru a se asigura evaluarea eficace a progreselor înregistrate în implementarea programelor. Astfel de modificări sunt proporționale, ținând seama de sarcina administrativă suportată de statele membre și de beneficiari. Actele delegate în conformitate cu prezentul alineat nu modifică metodologia de colectare a datelor prevăzută în anexa III.

Articolul 24

Audit

Auditul operațiunilor poate viza toate etapele implementării acestora și toate nivelurile lanțului de distribuție, excluzând doar controlul destinatarilor finali, cu excepția cazului în care o evaluare a riscurilor stabilește un risc specific de neregulă sau fraudă.

PARTEA A III-A

EXECUȚIA PRIN GESTIUNE DIRECTĂ ȘI INDIRECTĂ

EXECUȚIA PRIN GESTIUNE DIRECTĂ ȘI INDIRECTĂ

CAPITOLUL I

CAPITOLUL I

Obiective operaționale

Obiective operaționale

Articolul 25

Obiective operaționale

Componenta EaSI are următoarele obiective operaționale:

| (a) | să acumuleze cunoștințe analitice comparative de înaltă calitate pentru a se asigura că politicile care vizează realizarea obiectivelor specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) se bazează pe dovezi solide și sunt relevante pentru nevoile, problemele și condițiile locale; |
| --- | --- |

(a)

să acumuleze cunoștințe analitice comparative de înaltă calitate pentru a se asigura că politicile care vizează realizarea obiectivelor specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) se bazează pe dovezi solide și sunt relevante pentru nevoile, problemele și condițiile locale;

| (b) | să faciliteze un schimb de informații eficace și cuprinzător, învățarea reciprocă, evaluările inter pares și dialogul privind politicile în domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1), pentru a sprijini elaborarea de măsuri adecvate de politică; |
| --- | --- |

(b)

să faciliteze un schimb de informații eficace și cuprinzător, învățarea reciprocă, evaluările inter pares și dialogul privind politicile în domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1), pentru a sprijini elaborarea de măsuri adecvate de politică;

| (c) | să sprijine experimentarea socială în domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1) și să consolideze capacitatea părților interesate de la nivel național și local de a pregăti, proiecta și implementa sau de a transfera inovațiile testate în materie de politică socială, ori de a extinde utilizarea acestora, mai ales în ceea ce privește extinderea proiectelor dezvoltate de părți interesate de la nivel local în domeniul integrării socioeconomice a resortisanților țărilor terțe; |
| --- | --- |

(c)

să sprijine experimentarea socială în domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1) și să consolideze capacitatea părților interesate de la nivel național și local de a pregăti, proiecta și implementa sau de a transfera inovațiile testate în materie de politică socială, ori de a extinde utilizarea acestora, mai ales în ceea ce privește extinderea proiectelor dezvoltate de părți interesate de la nivel local în domeniul integrării socioeconomice a resortisanților țărilor terțe;

| (d) | să faciliteze mobilitatea geografică voluntară a lucrătorilor și să crească șansele de angajare prin dezvoltarea și furnizarea de servicii specifice de sprijin angajatorilor și persoanelor în căutarea unui loc de muncă în vederea dezvoltării unor piețe ale muncii europene integrate, de la pregătirea dinaintea recrutării la asistența ulterioară recrutării pentru ocuparea posturilor vacante din anumite sectoare, profesii, țări, regiuni de frontieră sau pentru grupuri specifice, de exemplu persoane în situații de vulnerabilitate; |
| --- | --- |

(d)

să faciliteze mobilitatea geografică voluntară a lucrătorilor și să crească șansele de angajare prin dezvoltarea și furnizarea de servicii specifice de sprijin angajatorilor și persoanelor în căutarea unui loc de muncă în vederea dezvoltării unor piețe ale muncii europene integrate, de la pregătirea dinaintea recrutării la asistența ulterioară recrutării pentru ocuparea posturilor vacante din anumite sectoare, profesii, țări, regiuni de frontieră sau pentru grupuri specifice, de exemplu persoane în situații de vulnerabilitate;

| (e) | să sprijine dezvoltarea ecosistemului pieței în cadrul acordării de microfinanțare microîntreprinderilor aflate în fazele de înființare și dezvoltare, în special celor care sunt create de persoane în situații de vulnerabilitate sau care angajează astfel de persoane; |
| --- | --- |

(e)

să sprijine dezvoltarea ecosistemului pieței în cadrul acordării de microfinanțare microîntreprinderilor aflate în fazele de înființare și dezvoltare, în special celor care sunt create de persoane în situații de vulnerabilitate sau care angajează astfel de persoane;

| (f) | să sprijine colaborarea în rețea la nivelul Uniunii și dialogul cu și între părțile interesate relevante în domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1) și să contribuie la dezvoltarea capacității instituționale a părților interesate implicate, inclusiv a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, a instituțiilor publice de securitate socială și a instituțiilor de asigurări de sănătate, a societății civile, a instituțiilor de microfinanțare și a instituțiilor care oferă finanțare pentru întreprinderile sociale și pentru economia socială; |
| --- | --- |

(f)

să sprijine colaborarea în rețea la nivelul Uniunii și dialogul cu și între părțile interesate relevante în domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1) și să contribuie la dezvoltarea capacității instituționale a părților interesate implicate, inclusiv a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, a instituțiilor publice de securitate socială și a instituțiilor de asigurări de sănătate, a societății civile, a instituțiilor de microfinanțare și a instituțiilor care oferă finanțare pentru întreprinderile sociale și pentru economia socială;

| (g) | să sprijine dezvoltarea întreprinderilor sociale și apariția unei piețe a investițiilor sociale, facilitând interacțiunile publice și private și participarea fundațiilor și a actorilor din sfera caritativă la piața respectivă; |
| --- | --- |

(g)

să sprijine dezvoltarea întreprinderilor sociale și apariția unei piețe a investițiilor sociale, facilitând interacțiunile publice și private și participarea fundațiilor și a actorilor din sfera caritativă la piața respectivă;

| (h) | să ofere orientări pentru dezvoltarea infrastructurii sociale necesare pentru implementarea Pilonului european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

(h)

să ofere orientări pentru dezvoltarea infrastructurii sociale necesare pentru implementarea Pilonului european al drepturilor sociale;

| (i) | să sprijine cooperarea transnațională pentru a accelera transferul soluțiilor inovatoare și pentru a facilita extinderea utilizării acestora, în special în domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1); și |
| --- | --- |

(i)

să sprijine cooperarea transnațională pentru a accelera transferul soluțiilor inovatoare și pentru a facilita extinderea utilizării acestora, în special în domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1); și

| (j) | să sprijine punerea în aplicare a standardelor sociale și de muncă internaționale relevante în contextul valorificării oportunităților oferite de globalizare și de dimensiunea externă a politicilor Uniunii în domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1). |
| --- | --- |

(j)

să sprijine punerea în aplicare a standardelor sociale și de muncă internaționale relevante în contextul valorificării oportunităților oferite de globalizare și de dimensiunea externă a politicilor Uniunii în domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1).

CAPITOLUL II

CAPITOLUL II

Eligibilitate

Eligibilitate

Articolul 26

Acțiuni eligibile

(1)   Sunt eligibile pentru finanțare numai acțiunile care vizează obiectivele prevăzute la articolul 3 alineatele (1) și (2), articolul 4 alineatul (1) și articolul 25.

(2)   Componenta EaSI poate sprijini următoarele acțiuni:

| (a) | activități analitice, inclusiv în ceea ce privește țările terțe, în special:






  (i) | anchete, studii, colectarea de date statistice, metodologii, clasificări, microsimulări, indicatori și sprijin pentru observatoarele și analizele comparative la nivel european; |
| --- | --- | --- |

(a)

activități analitice, inclusiv în ceea ce privește țările terțe, în special:

(i)

anchete, studii, colectarea de date statistice, metodologii, clasificări, microsimulări, indicatori și sprijin pentru observatoarele și analizele comparative la nivel european;

| (ii) | experimentarea socială care evaluează activitățile de inovare socială; |
| --- | --- |

(ii)

experimentarea socială care evaluează activitățile de inovare socială;

| (iii) | monitorizarea și evaluarea transpunerii și aplicării dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

(iii)

monitorizarea și evaluarea transpunerii și aplicării dreptului Uniunii;

| (b) | implementarea politicilor, în special:






  (i) | parteneriate transfrontaliere, în special între serviciile publice de ocupare a forței de muncă, partenerii sociali și societatea civilă și serviciile de asistență din regiunile transfrontaliere; |
| --- | --- | --- |

(b)

implementarea politicilor, în special:

(i)

parteneriate transfrontaliere, în special între serviciile publice de ocupare a forței de muncă, partenerii sociali și societatea civilă și serviciile de asistență din regiunile transfrontaliere;

| (ii) | un sistem specific de mobilitate a forței de muncă la nivelul Uniunii în vederea ocupării posturilor vacante acolo unde s-au identificat lipsuri pe piața muncii; |
| --- | --- |

(ii)

un sistem specific de mobilitate a forței de muncă la nivelul Uniunii în vederea ocupării posturilor vacante acolo unde s-au identificat lipsuri pe piața muncii;

| (iii) | sprijinul acordat instituțiilor de microfinanțare și instituțiilor care oferă finanțare întreprinderilor sociale, inclusiv prin operațiuni de finanțare mixtă, cum ar fi partajarea asimetrică a riscurilor sau reducerea costurilor tranzacțiilor, precum și sprijinul pentru dezvoltarea infrastructurii și a competențelor sociale; |
| --- | --- |

(iii)

sprijinul acordat instituțiilor de microfinanțare și instituțiilor care oferă finanțare întreprinderilor sociale, inclusiv prin operațiuni de finanțare mixtă, cum ar fi partajarea asimetrică a riscurilor sau reducerea costurilor tranzacțiilor, precum și sprijinul pentru dezvoltarea infrastructurii și a competențelor sociale;

| (iv) | sprijin acordat pentru cooperarea și parteneriatele transnaționale cu scopul de a transfera soluțiile inovatoare și de a extinde utilizarea acestora; |
| --- | --- |

(iv)

sprijin acordat pentru cooperarea și parteneriatele transnaționale cu scopul de a transfera soluțiile inovatoare și de a extinde utilizarea acestora;

| (c) | consolidarea capacităților, în special:






  (i) | ale rețelelor de la nivelul Uniunii legate de domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1); |
| --- | --- | --- |

(c)

consolidarea capacităților, în special:

(i)

ale rețelelor de la nivelul Uniunii legate de domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1);

| (ii) | ale punctelor de contact naționale care oferă orientări, informații și asistență referitoare la execuția componentei EaSI; |
| --- | --- |

(ii)

ale punctelor de contact naționale care oferă orientări, informații și asistență referitoare la execuția componentei EaSI;

| (iii) | ale administrațiilor, ale instituțiilor de securitate socială și ale serviciilor pentru ocuparea forței de muncă responsabile de promovarea mobilității forței de muncă, ale instituțiilor de microfinanțare și instituțiilor care oferă finanțare pentru întreprinderile sociale sau alți actori din domeniul investițiilor sociale, precum și activități de colaborare în rețea, în statele membre sau în țările terțe asociate componentei EaSI în temeiul articolului 29; |
| --- | --- |

(iii)

ale administrațiilor, ale instituțiilor de securitate socială și ale serviciilor pentru ocuparea forței de muncă responsabile de promovarea mobilității forței de muncă, ale instituțiilor de microfinanțare și instituțiilor care oferă finanțare pentru întreprinderile sociale sau alți actori din domeniul investițiilor sociale, precum și activități de colaborare în rețea, în statele membre sau în țările terțe asociate componentei EaSI în temeiul articolului 29;

| (iv) | ale părților interesate, inclusiv ale partenerilor sociali și ale organizațiilor societății civile, în vederea cooperării transnaționale; |
| --- | --- |

(iv)

ale părților interesate, inclusiv ale partenerilor sociali și ale organizațiilor societății civile, în vederea cooperării transnaționale;

| (d) | activități de comunicare și diseminare, în special:






  (i) | învățarea reciprocă prin schimbul de bune practici, abordări inovatoare, rezultate ale activităților analitice, evaluări inter pares și analize comparative; |
| --- | --- | --- |

(d)

activități de comunicare și diseminare, în special:

(i)

învățarea reciprocă prin schimbul de bune practici, abordări inovatoare, rezultate ale activităților analitice, evaluări inter pares și analize comparative;

| (ii) | ghiduri, rapoarte, materiale informative și mediatizarea inițiativelor legate de domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1); |
| --- | --- |

(ii)

ghiduri, rapoarte, materiale informative și mediatizarea inițiativelor legate de domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1);

| (iii) | sisteme de informații care diseminează dovezi legate de domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1); |
| --- | --- |

(iii)

sisteme de informații care diseminează dovezi legate de domeniile de politică prevăzute la articolul 4 alineatul (1);

| (iv) | evenimente ale Președinției Consiliului și conferințe, seminare și activități de sensibilizare. |
| --- | --- |

(iv)

evenimente ale Președinției Consiliului și conferințe, seminare și activități de sensibilizare.

Articolul 27

Entități eligibile

(1)   Sub rezerva criteriilor prevăzute la articolul 197 din Regulamentul financiar, următoarele entități sunt eligibile:

| (a) | entități juridice stabilite într-una dintre următoarele țări sau teritorii:






  (i) | un stat membru sau o țară ori un teritoriu de peste mări legat de acest stat; |
| --- | --- | --- |

(a)

entități juridice stabilite într-una dintre următoarele țări sau teritorii:

(i)

un stat membru sau o țară ori un teritoriu de peste mări legat de acest stat;

| (ii) | o țară terță care este asociată componentei EaSI în temeiul articolului 29; |
| --- | --- |

(ii)

o țară terță care este asociată componentei EaSI în temeiul articolului 29;

| (iii) | o țară terță care figurează în programul de lucru, sub rezerva condițiilor specificate la alineatele (2) și (3) din prezentul articol; |
| --- | --- |

(iii)

o țară terță care figurează în programul de lucru, sub rezerva condițiilor specificate la alineatele (2) și (3) din prezentul articol;

| (b) | o entitate juridică înființată în temeiul dreptului Uniunii sau orice organizație internațională. |
| --- | --- |

(b)

o entitate juridică înființată în temeiul dreptului Uniunii sau orice organizație internațională.

(2)   Entitățile juridice stabilite într-o țară terță care nu este asociată componentei EaSI în temeiul articolului 29 sunt în mod excepțional eligibile să participe dacă este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor unei anumite acțiuni.

(3)   Entitățile juridice stabilite într-o țară terță care nu este asociată componentei EaSI în temeiul articolului 29 suportă, în principiu, costurile aferente participării lor.

Articolul 28

Principii orizontale

(1)   Comisia se asigură că egalitatea de gen, abordarea integratoare a egalității de gen și integrarea perspectivei de gen sunt luate în considerare și promovate pe parcursul pregătirii, implementării, monitorizării, raportării și evaluării operațiunilor sprijinite din componenta EaSI.

(2)   Comisia ia măsurile necesare pentru a preveni orice formă de discriminare pe criterii de gen, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală în timpul pregătirii, implementării, monitorizării, raportării și evaluării operațiunilor sprijinite din componenta EaSI. Pe toată durata pregătirii și execuției componentei EaSI, se ține seama în special de accesibilitatea pentru persoanele cu handicap.

Articolul 29

Participarea țărilor terțe

Componenta EaSI este deschisă participării următoarelor țări terțe în temeiul unui acord cu Uniunea:

| (a) | membrii Asociației Europene a Liberului Schimb care sunt membri ai Spațiului Economic European, în conformitate cu condițiile stabilite în Acordul privind Spațiul Economic European; |
| --- | --- |

(a)

membrii Asociației Europene a Liberului Schimb care sunt membri ai Spațiului Economic European, în conformitate cu condițiile stabilite în Acordul privind Spațiul Economic European;

| (b) | țările în curs de aderare, țările candidate și potențialii candidați la aderare, în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a acestora la programele Uniunii instituite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective; |
| --- | --- |

(b)

țările în curs de aderare, țările candidate și potențialii candidați la aderare, în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a acestora la programele Uniunii instituite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective;

| (c) | alte țări terțe, în conformitate cu condițiile prevăzute de un acord specific referitor la participarea unei țări terțe la componenta EaSI, cu condiția ca acordul:






  (i) | să asigure un echilibru adecvat între contribuțiile și beneficiile țării terțe care participă la programele Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(c)

alte țări terțe, în conformitate cu condițiile prevăzute de un acord specific referitor la participarea unei țări terțe la componenta EaSI, cu condiția ca acordul:

(i)

să asigure un echilibru adecvat între contribuțiile și beneficiile țării terțe care participă la programele Uniunii;

| (ii) | să stabilească condițiile de participare la programe, inclusiv calcularea contribuțiilor financiare la programele sau componentele individuale, și la costurile administrative ale acestora; |
| --- | --- |

(ii)

să stabilească condițiile de participare la programe, inclusiv calcularea contribuțiilor financiare la programele sau componentele individuale, și la costurile administrative ale acestora;

| (iii) | să nu confere țării terțe competențe decizionale cu privire la componenta EaSI; |
| --- | --- |

(iii)

să nu confere țării terțe competențe decizionale cu privire la componenta EaSI;

| (iv) | să garanteze drepturile Uniunii de a asigura buna gestiune financiară și de a-și proteja interesele financiare. |
| --- | --- |

(iv)

să garanteze drepturile Uniunii de a asigura buna gestiune financiară și de a-și proteja interesele financiare.

Contribuțiile menționate la primul paragraf litera (c) punctul (ii) din prezentul articol constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar.

CAPITOLUL III

CAPITOLUL III

Dispoziții generale

Dispoziții generale

Articolul 30

Forme de finanțare din partea Uniunii și metode de execuție

(1)   Componenta EaSI poate oferi finanțare în oricare dintre formele prevăzute în Regulamentul financiar pentru contribuțiile financiare, în special granturi, premii, achiziții publice și plăți voluntare către organizații internaționale în care Uniunea este membră sau la a căror activitate participă.

(2)   Componenta EaSI este executată direct, astfel cum se prevede la articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (a) din Regulamentul financiar, sau indirect împreună cu organismele menționate la articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (c) din respectivul regulament.

La atribuirea granturilor, comitetul de evaluare menționat la articolul 150 din Regulamentul financiar poate fi compus din experți externi.

(3)   Operațiunile de finanțare mixtă din cadrul componentei EaSI sunt executate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/523 și cu titlul X din Regulamentul financiar.

Articolul 31

Programul de lucru

(1)   Componenta EaSI este executată pe baza programelor de lucru menționate la articolul 110 din Regulamentul financiar. Conținutul respectivelor programe de lucru este stabilit în concordanță cu obiectivele operaționale stabilite la articolul 25 din prezentul regulament și cu acțiunile eligibile prevăzute la articolul 26 din prezentul regulament. Programele de lucru stabilesc, atunci când este cazul, suma totală rezervată operațiunilor de finanțare mixtă.

(2)   Comisia colectează cunoștințe de specialitate privind pregătirea programelor de lucru prin consultarea grupului de lucru menționat la articolul 39 alineatul (8).

(3)   Comisia favorizează sinergiile și asigură coordonarea eficace între FSE+ și alte instrumente relevante ale Uniunii, precum și între componentele FSE+.

Articolul 32

Monitorizare și raportare

Indicatorii pentru raportarea progreselor înregistrate de componenta EaSI în direcția atingerii obiectivelor specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) și a obiectivelor operaționale prevăzute la articolul 25 sunt prevăzuți în anexa IV.

Sistemul de raportare cu privire la performanță asigură faptul că datele pentru monitorizarea execuției și a rezultatelor componentei EaSI sunt colectate în mod eficient, cu eficacitate și la timp.

În acest scop, destinatarilor fondurilor din partea Uniunii și, după caz, statelor membre li se impun cerințe de raportare proporționale.

Articolul 33

Protejarea intereselor financiare ale Uniunii

În cazul în care o țară terță participă la componenta EaSI printr-o decizie adoptată în temeiul unui acord internațional sau în temeiul oricărui alt instrument juridic, țara terță în cauză acordă drepturile și accesul necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, OLAF și Curtea de Conturi să își exercite în mod cuprinzător competențele care le revin. În cazul OLAF, aceste drepturi includ dreptul de a efectua investigații, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013.

Articolul 34

Evaluare

(1)   Evaluările se efectuează în timp util pentru a putea contribui la procesul de luare a deciziilor.

(2)   Până la 31 decembrie 2024, Comisia efectuează o evaluare intermediară a componentei EaSI pe baza informațiilor suficiente disponibile cu privire la execuția sa.

Comisia evaluează performanța programului în temeiul articolului 34 din Regulamentul financiar, în special eficacitatea, eficiența, coerența, relevanța și valoarea adăugată pentru Uniune, inclusiv în raport cu principiile orizontale menționate la articolul 28 din prezentul regulament, și măsoară, pe o bază calitativă și cantitativă, progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor componentei EaSI.

Evaluarea intermediară se bazează pe informațiile generate de mecanismele de monitorizare și de indicatorii stabiliți în temeiul articolului 32, în vederea efectuării oricărei ajustări necesare a priorităților în materie de politici și de finanțare.

(3)   Până la 31 decembrie 2031, la finalul perioadei de execuție, Comisia efectuează o evaluare finală a componentei EaSI.

(4)   Comisia prezintă concluziile evaluării intermediare și ale evaluării finale, însoțite de observațiile sale, Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.

Articolul 35

Audituri

Auditurile cu privire la utilizarea contribuției Uniunii efectuate de persoane sau entități, inclusiv de alte persoane și entități decât cele mandatate de instituțiile sau organismele Uniunii, constituie baza asigurării globale în temeiul articolului 127 din Regulamentul financiar.

Articolul 36

Informare, comunicare și publicitate

(1)   Destinatarii finanțării din partea Uniunii recunosc originea fondurilor respective și asigură vizibilitatea finanțării din partea Uniunii, în special cu ocazia promovării acțiunilor și a rezultatelor acestora, prin oferirea de informații coerente, concrete și proporționale unor categorii de public diverse, care includ mass-media și publicul larg.

(2)   Comisia pune în aplicare acțiuni de informare și comunicare privind componenta EaSI, privind acțiunile întreprinse în temeiul componentei EaSI, precum și privind rezultatele obținute.

Resursele financiare alocate componentei EaSI contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care respectivele priorități sunt legate de obiectivele menționate la articolul 3 alineatele (1) și (2), articolul 4 alineatul (1) și articolul 25.

PARTEA A IV-A

DISPOZIȚII FINALE

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 37

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 17 alineatul (7) și la articolul 23 alineatul (5) se conferă Comisiei pentru o perioadă nedeterminată de la ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament].

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 17 alineatul (7) și la articolul 23 alineatul (5) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 17 alineatul (7) și al articolului 23 alineatul (5) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 38

Procedura comitetului pentru componenta FSE+ cu gestiune partajată

(1)   Comisia este asistată de comitetul menționat la articolul 115 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/... (18). Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 39

Comitetul înființat în temeiul articolului 163 din TFUE

(1)   Comisia este asistată de comitetul înființat în temeiul articolului 163 din TFUE („Comitetul FSE+”).

(2)   Fiecare stat membru numește câte un reprezentant al administrației publice, un reprezentant al organizațiilor lucrătorilor, un reprezentant al organizațiilor patronale și un supleant pentru fiecare membru pe o perioadă de maximum șapte ani. În absența unui membru, supleantul său primește automat dreptul de a participa la lucrări.

(3)   Comitetul FSE+ include câte un reprezentant al fiecărei organizații care reprezintă organizațiile lucrătorilor și organizațiile patronale la nivelul Uniunii.

(4)   Comitetul FSE+, inclusiv grupurile sale de lucru menționate la alineatul (7), poate invita reprezentanți fără drept de vot ai părților interesate să participe la reuniunile sale. Printre aceștia se pot număra reprezentanți ai Băncii Europene de Investiții și ai Fondului European de Investiții, precum și organizații relevante ale societății civile.

(5)   Comitetul FSE+ este consultat cu privire la utilizarea planificată a asistenței tehnice menționate la articolul 35 din Regulamentul (UE) 2021/... (18) în cazul unui sprijin acordat din componenta FSE+ cu gestiune partajată, precum și la alte chestiuni relevante pentru FSE+ cu impact asupra punerii în aplicare a strategiilor la nivelul Uniunii.

(6)   Comitetul FSE+ poate emite avize cu privire la:

| (a) | chestiuni legate de contribuția FSE+ la implementarea Pilonului european al drepturilor sociale, inclusiv a recomandărilor specifice fiecărei țări și a priorităților legate de semestrul european, cum ar fi programele naționale de reformă; |
| --- | --- |

(a)

chestiuni legate de contribuția FSE+ la implementarea Pilonului european al drepturilor sociale, inclusiv a recomandărilor specifice fiecărei țări și a priorităților legate de semestrul european, cum ar fi programele naționale de reformă;

| (b) | aspecte legate de Regulamentul (UE) 2021/... (18) relevante pentru FSE+; |
| --- | --- |

(b)

aspecte legate de Regulamentul (UE) 2021/... (18) relevante pentru FSE+;

| (c) | chestiuni legate de FSE+ care îi sunt transmise de Comisie, altele decât cele menționate la alineatul (5). |
| --- | --- |

(c)

chestiuni legate de FSE+ care îi sunt transmise de Comisie, altele decât cele menționate la alineatul (5).

Avizele Comitetului FSE+ se adoptă cu majoritatea absolută a voturilor valabil exprimate și se comunică spre informare Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetul Regiunilor. Comisia informează Comitetul FSE+ în scris despre modul în care a ținut seama de avizele sale.

(7)   Comitetul FSE+ înființează grupuri de lucru pentru fiecare componentă a FSE+.

(8)   Comisia consultă grupul de lucru care se ocupă de componenta EaSI cu privire la programul de lucru. Comisia informează respectivul grup de lucru despre modul în care a ținut seama de rezultatele respectivei consultări. Respectivul grup de lucru se asigură că are loc o consultare asupra programului de lucru cu părțile interesate, inclusiv cu reprezentanții societății civile.

Articolul 40

Dispoziții tranzitorii pentru componenta FSE+ cu gestiune partajată

Regulamentul (UE) nr. 1304/2013, Regulamentul (UE) nr. 223/2014 sau orice act adoptat în temeiul respectivelor regulamente continuă să se aplice programelor și operațiunilor sprijinite prin respectivele regulamente în perioada de programare 2014-2020.

Articolul 41

Dispoziții tranzitorii pentru componenta EaSI

(1)   Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 se abrogă de la 1 ianuarie 2021. Orice trimitere la Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 se interpretează ca trimitere la prezentul regulament.

(2)   Pachetul financiar pentru execuția componentei EaSI poate acoperi și cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea tranziția dintre FSE+ și măsurile adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1296/2013.

(3)   Dacă este necesar, se pot introduce în bugetul Uniunii credite pentru perioada de după 2027, pentru a acoperi cheltuielile prevăzute la articolul 5 alineatul (4), astfel încât să se permită gestionarea acțiunilor nefinalizate până la 31 decembrie 2027.

(4)   Sumele restituite de la instrumentele financiare instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 se investesc în instrumentele financiare din cadrul componentei de politică pentru investiții sociale și competențe menționate în articolul 8 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) 2021/523.

(5)   În conformitate cu articolul 193 alineatul (2) al doilea paragraf litera (a) din Regulamentul financiar, în cazuri justificate în mod corespunzător specificate în decizia de finanțare și pentru o perioadă limitată, activitățile sprijinite în temeiul prezentului regulament și costurile aferente pot fi considerate eligibile începând cu 1 ianuarie 2021, chiar dacă au fost implementate și, respectiv, suportate înainte de depunerea cererii de grant.

Articolul 42

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2021 în ceea ce privește componenta EaSI.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...

Pentru Parlamentul European

Președintele

...

Pentru Consiliu

Președintele

...

---

(1)  JO C 429, 11.12.2020, p. 245.

1

(2)  JO C 86, 7.3.2019, p. 84.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 16 ianuarie 2019 (JO C 411, 27.11.2020, p. 324) și poziția în prima lectură a Consiliului din 27 mai 2021. Poziția Parlamentului European din ... (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (JO ..., ..., p. ...).

4

(1)  Rregulamentul cuprins în documentul ST 6168/21 [2018/0197 (COD.

1

(5)  Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind Fondul european pentru afaceri maritime și pescuit și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1004 (JO ..., ..., p. ...).

5

(2)  Regulamentul cuprins în documentul ST 6975/21 [2018/0210 (COD)].

2

(6)  Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 487).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului din ... privind instituirea unei Funcții europene de stabilizare a investițiilor (JO ..., ... p. ...).

7

(3)  Regulamentul cuprins în documentul [2018/0212 (COD)].

3

(8)  Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a Programului InvestEU și de modificare a Regulamentului (UE) 2015/1017 (JO L 107, 26.3.2021, p. 30).

8

(9)  Decizia (UE) 2020/1512 a Consiliului din 13 octombrie 2020 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 344, 19.10.2020, p. 22).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului din ... de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize (JO ..., ..., p. ...).

10

(4)  Regulamentul cuprins în documentul ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

4

(11)  Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului din ... de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (JO ..., ..., p. ...).

11

(5)  Regulamentul cuprins în documentul PE 5/21 [2020/0006 (COD)].

5

(12)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

12

(13)  Regulamentul (UE) nr. 223/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 privind Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane (JO L 72, 12.3.2014, p. 1).

13

(14)  Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) și de modificare a Deciziei nr. 283/2010/UE de instituire a unui instrument european de microfinanțare Progress pentru ocuparea forței de muncă și incluziune socială (JO L 347, 20.12.2013, p. 238).

14

(15)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

15

(16)  Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului din ... de instituire a „Erasmus+”: Programul Uniunii pentru educație și formare, tineret și sport și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013 (JO ..., ..., p. ...).

16

(6)  Regulamentul cuprins în documentul PE 32/21 [2018/0191 (COD)].

6

(17)  Recomandarea Consiliului din 19 decembrie 2016 privind parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți (JO C 484, 24.12.2016, p. 1).

17

(18)  Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului din ... de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (JO ..., ..., p. ...).

18

(7)  Regulamentul cuprins în documentul ST 7064/20 [2018/0224 (COD)].

7

(19)  Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății („programul «UE pentru sănătate»”) pentru perioada 2021-2027 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 282/2014 (JO L 107, 26.3.2021, p. 1).

19

(20)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

20

(21)  Regulamentul (UE) 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (JO L 153, 3.5.2021, p. 48).

21

(22)  Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului din ... de instituire a programului „Europa digitală” și de abrogare a Deciziei (UE) 2015/2240 (JO ..., ..., p. ...).

22

(8)  Regulamentul cuprins în documentul PE 13/21 [2018/0227 (COD)].

8

(23)  Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului din ... de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 (JO ..., ..., p. ...).

23

(9)  Regulamentul cuprins în documentul ST 14146/20 [2018/0190 (COD)].

9

(24)  Regulamentul (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului din ... de instituire a programului „Corpul european de solidaritate” și de abrogare a Regulamentelor (UE) 2018/1475 și (UE) nr. 375/2014 (JO ..., ..., p. ...).

24

(10)  Regulamentul cuprins în documentul ST 14153/20 [2018/0230 (COD)].

10

(25)  Regulamentul (UE) 2021/240 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 februarie 2021 de instituire a unui Instrument de sprijin tehnic (JO L 57, 18.2.2021, p. 1).

25

(11)  Regulamentul cuprins în documentul ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

11

(26)  Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 470).

26

(27)  JO C 241, 29.8.1994, p. 9.

27

(12)  Regulamentul cuprins în documentul ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

12

(28)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

28

(29)  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

29

(30)  Decizia 2013/755/UE a Consiliului din 25 noiembrie 2013 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Uniunea Europeană („Decizia de asociere peste mări”) (JO L 344, 19.12.2013, p. 1).

30

(31)  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

31

(32)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (JO L 248, 18.9.2013, p. 1).

32

(33)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (JO L 312, 23.12.1995, p. 1).

33

(34)  Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).

34

(35)  Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (JO L 283, 31.10.2017, p. 1).

35

(36)  Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (JO L 198, 28.7.2017, p. 29).

36

(37)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

37

(38)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

38

(13)  Regulamentul cuprins în documentul ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

13

(14)  Regulamentul cuprins în documentul ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

14

(15)  Regulamentul cuprins în documentul ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

15

(16)  Regulamentul cuprins în documentul ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

16

(17)  Regulamentul cuprins în documentul ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

17

(39)  Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671).

39

(18)  Regulamentul cuprins în documentul ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

18

---

ANEXA I

INDICATORI COMUNI PENTRU SPRIJINUL GENERAL ACORDAT DIN COMPONENTA FSE+ CU GESTIUNE PARTAJATĂ

Datele cu caracter personal trebuie defalcate în funcție de gen (femei, bărbați, persoane de sex neutru (1)).

Dacă anumite rezultate nu sunt posibile, nu este necesar ca datele legate de respectivele rezultate să fie colectate sau raportate.

După caz, indicatorii comuni de realizare pot fi raportați pe baza grupului-țintă al operațiunii.

1.   Indicatori comuni de realizare aferenți operațiunilor care vizează persoane:

| 1.1. | Indicatori comuni de realizare pentru participanți sunt:






  — | șomeri, inclusiv șomeri pe termen lung (*1); |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

șomeri, inclusiv șomeri pe termen lung (*1);

| — | șomeri pe termen lung (*1); |
| --- | --- |

—

șomeri pe termen lung (*1);

| — | persoane inactive (*1); |
| --- | --- |

—

persoane inactive (*1);

| — | angajați, inclusiv persoane care desfășoară o activitate independentă (*1); |
| --- | --- |

—

angajați, inclusiv persoane care desfășoară o activitate independentă (*1);

| — | numărul copiilor cu vârsta sub 18 ani (*1); |
| --- | --- |

—

numărul copiilor cu vârsta sub 18 ani (*1);

| — | tineri cu vârste între 18 și 29 de ani (*1); |
| --- | --- |

—

tineri cu vârste între 18 și 29 de ani (*1);

| — | numărul de participanți cu vârsta de cel puțin 55 de ani (*1); |
| --- | --- |

—

numărul de participanți cu vârsta de cel puțin 55 de ani (*1);

| — | absolvenți de învățământ secundar inferior sau sub acest nivel (ISCED 0-2) (*1); |
| --- | --- |

—

absolvenți de învățământ secundar inferior sau sub acest nivel (ISCED 0-2) (*1);

| — | persoane cu studii liceale (ISCED 3) sau postliceale (ISCED 4) (*1); |
| --- | --- |

—

persoane cu studii liceale (ISCED 3) sau postliceale (ISCED 4) (*1);

| — | persoane cu studii superioare (ISCED 5-8) (*1); |
| --- | --- |

—

persoane cu studii superioare (ISCED 5-8) (*1);

| — | numărul total de participanți (2). |
| --- | --- |

—

numărul total de participanți (2).

Indicatorii enumerați la prezentul punct nu se aplică sprijinului acordat din FSE+ care contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (l), cu excepția indicatorilor următori: „numărul copiilor cu vârsta sub 18 ani”, „tineri cu vârste între 18 și 29 de ani”, „numărul de participanți cu vârsta de cel puțin 55 de ani” și „numărul total de participanți”.

Atunci când datele sunt colectate din registre sau surse echivalente, statele membre pot folosi definiții naționale.

| 1.2. | Alți indicatori comuni de realizare pentru participanți sunt:






  — | participanți cu handicap (*2); |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

participanți cu handicap (*2);

| — | resortisanți ai țărilor terțe (*1); |
| --- | --- |

—

resortisanți ai țărilor terțe (*1);

| — | participanți de origine străină (*1); |
| --- | --- |

—

participanți de origine străină (*1);

| — | minorități (inclusiv comunități marginalizate, cum ar fi romii) (*2); |
| --- | --- |

—

minorități (inclusiv comunități marginalizate, cum ar fi romii) (*2);

| — | persoane fără adăpost sau care sunt afectate de excluziunea locativă (*1); |
| --- | --- |

—

persoane fără adăpost sau care sunt afectate de excluziunea locativă (*1);

| — | participanți din zonele rurale (*1) (3). |
| --- | --- |

—

participanți din zonele rurale (*1) (3).

Colectarea datelor este necesară doar dacă este cazul și este relevantă.

Valorile indicatorilor enumerați la punctul 1.2 pot fi stabilite pe baza estimărilor bine argumentate furnizate de beneficiar.

Pentru indicatorii enumerați la punctul 1.2, statele membre pot aplica definiții naționale, cu excepția următorilor indicatori: „resortisanți ai țărilor terțe” și „participanți din zonele rurale”.

2.   Indicatorii comuni de realizare pentru entități

Indicatorii comuni de realizare pentru entități sunt:

| — | numărul de administrații publice sau servicii publice care beneficiază de sprijin, la nivel național, regional sau local; |
| --- | --- |

—

numărul de administrații publice sau servicii publice care beneficiază de sprijin, la nivel național, regional sau local;

| — | numărul de microîntreprinderi și de întreprinderi mici și mijlocii care beneficiază de sprijin (inclusiv întreprinderi cooperatiste și întreprinderi sociale). |
| --- | --- |

—

numărul de microîntreprinderi și de întreprinderi mici și mijlocii care beneficiază de sprijin (inclusiv întreprinderi cooperatiste și întreprinderi sociale).

Atunci când datele sunt colectate din registre sau surse echivalente, statele membre pot folosi definiții naționale.

3.   Indicatorii comuni de rezultat imediat pentru participanți

Indicatorii comuni de rezultat imediat pentru participanți sunt:

| — | participanți aflați în căutarea unui loc de muncă la încetarea calității de participant (*1); |
| --- | --- |

—

participanți aflați în căutarea unui loc de muncă la încetarea calității de participant (*1);

| — | participanți care urmează studii sau cursuri de formare la încetarea calității de participant (*1); |
| --- | --- |

—

participanți care urmează studii sau cursuri de formare la încetarea calității de participant (*1);

| — | persoane care dobândesc o calificare la încetarea calității de participant (*1); |
| --- | --- |

—

persoane care dobândesc o calificare la încetarea calității de participant (*1);

| — | participanți care au un loc de muncă, inclusiv care desfășoară o activitate independentă, la încetarea calității de participant (*1). |
| --- | --- |

—

participanți care au un loc de muncă, inclusiv care desfășoară o activitate independentă, la încetarea calității de participant (*1).

Indicatorii enumerați la prezentul punct nu se aplică sprijinului acordat din FSE+ care contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (l).

Atunci când datele sunt colectate din registre sau surse echivalente, statele membre pot folosi definiții naționale.

4.   Indicatori comuni de rezultat pe termen mai lung pentru participanți

Indicatori comuni de rezultat pe termen mai lung pentru participanți sunt:

| — | persoane care au un loc de muncă, inclusiv cele care desfășoară o activitate independentă, în termen de șase luni de la încetarea calității de participant (*1); |
| --- | --- |

—

persoane care au un loc de muncă, inclusiv cele care desfășoară o activitate independentă, în termen de șase luni de la încetarea calității de participant (*1);

| — | persoane a căror situație pe piața muncii s-a îmbunătățit în termen de șase luni de la încetarea calității de participant (*1). |
| --- | --- |

—

persoane a căror situație pe piața muncii s-a îmbunătățit în termen de șase luni de la încetarea calității de participant (*1).

Indicatorii enumerați la prezentul punct nu se aplică sprijinului acordat din FSE+ care contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (l).

Atunci când datele sunt colectate din registre sau surse echivalente, statele membre pot folosi definiții naționale.

Indicatorii comuni de rezultat pe termen mai lung pentru participanți se raportează până la 31 ianuarie 2026, în conformitate cu articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/... (1), precum și în raportul final privind performanța menționat la articolul 43 din respectivul regulament.

Ca o cerință minimă, indicatorii comuni de rezultat pe termen mai lung pentru participanți se bazează pe un eșantion reprezentativ de participanți în cadrul obiectivelor specifice prevăzute la articolul 4 alineatul (1) literele (a)-(k). Valabilitatea internă a eșantionului trebuie să fie asigurată astfel încât datele să poată fi generalizate la nivelul obiectivului specific.

---

(1)  În conformitate cu dreptul intern.

(*1)  Datele raportate sunt date cu caracter personal în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/679.

(2)  Prezentul indicator se calculează în mod automat, pe baza indicatorilor comuni de realizare legați de statutul profesional, cu excepția sprijinului FSE+ care contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (l), situație în care trebuie raportat numărul total de participanți.

(*2)  Datele raportate cuprind o categorie specială de date cu caracter personal, astfel cum este menționată la articolul 9 din Regulamentul (UE) 2016/679.

(3)  Acest indicator nu se aplică sprijinului acordat din FSE+ care contribuie la obiectivul specific prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (l).

(1)  Regulamentul cuprins în documentul ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

---

ANEXA II

INDICATORI COMUNI PENTRU ACȚIUNILE FSE+ CARE VIZEAZĂ INCLUZIUNEA SOCIALĂ A CELOR MAI DEFAVORIZATE PERSOANE ÎN CADRUL OBIECTIVULUI SPECIFIC PREVĂZUT LA ARTICOLUL 4 ALINEATUL (1) LITERA (L), ÎN CONCORDANȚĂ CU ARTICOLUL 7 ALINEATUL (5) PRIMUL PARAGRAF

Datele cu caracter personal trebuie defalcate în funcție de gen [femei, bărbați, persoane de sex neutru (1)].

1.   Indicatori comuni de realizare aferenți operațiunilor care vizează persoane

| 1.1. | Indicatori comuni de realizare pentru participanți sunt:






  — | numărul total de participanți; |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

numărul total de participanți;

| — | numărul copiilor cu vârsta sub 18 ani (*1); |
| --- | --- |

—

numărul copiilor cu vârsta sub 18 ani (*1);

| — | numărul tinerilor cu vârste între 18 și 29 de ani (*1); |
| --- | --- |

—

numărul tinerilor cu vârste între 18 și 29 de ani (*1);

| — | numărul de participanți cu vârsta de cel puțin 65 de ani (*1). |
| --- | --- |

—

numărul de participanți cu vârsta de cel puțin 65 de ani (*1).

Valorile indicatorilor enumerați la punctul 1.1 pot fi stabilite pe baza estimărilor bine argumentate furnizate de beneficiar.

| 1.2. | Alți indicatori comuni de realizare sunt:






  — | participanți cu handicap (*2); |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

participanți cu handicap (*2);

| — | resortisanți ai țărilor terțe (*1); |
| --- | --- |

—

resortisanți ai țărilor terțe (*1);

| — | numărul de participanți de origine străină (*1), minorități (inclusiv comunități marginalizate, cum ar fi romii) (*2); |
| --- | --- |

—

numărul de participanți de origine străină (*1), minorități (inclusiv comunități marginalizate, cum ar fi romii) (*2);

| — | persoane fără adăpost sau care sunt afectate de excluziunea locativă (*1). |
| --- | --- |

—

persoane fără adăpost sau care sunt afectate de excluziunea locativă (*1).

Colectarea datelor este necesară doar dacă este cazul și este relevantă.

Valorile indicatorilor enumerați la punctul 1.2 pot fi stabilite pe baza estimărilor bine argumentate furnizate de beneficiar.

---

(1)  În conformitate cu dreptul intern.

(*1)  Datele raportate sunt date cu caracter personal în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/679.

(*2)  Datele raportate cuprind o categorie specială de date cu caracter personal, astfel cum este menționată la articolul 9 din Regulamentul (UE) 2016/679.

---

ANEXA III

INDICATORI COMUNI PENTRU SPRIJINUL ACORDAT DIN FSE+ PENTRU REDUCEREA PRIVAȚIUNILOR MATERIALE

1.   Indicatori de realizare

| 1.1. | Valoarea monetară totală a alimentelor și bunurilor distribuite:






  1.1.1. | valoarea totală a ajutorului alimentar (1);






  1.1.1.1. | valoarea monetară totală a alimentelor destinate persoanelor fără adăpost; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

1.1.1.

valoarea totală a ajutorului alimentar (1);

1.1.1.1.

valoarea monetară totală a alimentelor destinate persoanelor fără adăpost;

| 1.1.1.2. | valoarea monetară totală a alimentelor destinate altor grupuri-țintă; |
| --- | --- |

1.1.1.2.

valoarea monetară totală a alimentelor destinate altor grupuri-țintă;

| 1.1.2. | valoarea totală a bunurilor distribuite (2);






  1.1.2.1. | valoarea monetară totală a bunurilor destinate copiilor; |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

valoarea totală a bunurilor distribuite (2);

1.1.2.1.

valoarea monetară totală a bunurilor destinate copiilor;

| 1.1.2.2. | valoarea monetară totală a bunurilor destinate persoanelor fără adăpost; |
| --- | --- |

1.1.2.2.

valoarea monetară totală a bunurilor destinate persoanelor fără adăpost;

| 1.1.2.3. | valoarea monetară totală a bunurilor destinate altor grupuri-țintă. |
| --- | --- |

1.1.2.3.

valoarea monetară totală a bunurilor destinate altor grupuri-țintă.

| 1.2. | Cantitatea totală a ajutorului alimentar distribuit (în tone) (1):






  1.2.1. | proporția alimentelor pentru care doar transportul, distribuția și depozitarea au fost plătite prin program (în %); |
| --- | --- | --- |

1.2.

1.2.1.

proporția alimentelor pentru care doar transportul, distribuția și depozitarea au fost plătite prin program (în %);

| 1.2.2. | proporția alimentelor cofinanțate de FSE+ în volumul total al alimentelor distribuite beneficiarilor (în %). |
| --- | --- |

1.2.2.

proporția alimentelor cofinanțate de FSE+ în volumul total al alimentelor distribuite beneficiarilor (în %).

Valorile indicatorilor enumerați la punctele 1.2.1 și 1.2.2 pot fi stabilite pe baza estimărilor bine argumentate furnizate de beneficiar.

2.   Indicatori comuni de rezultat

| 2.1. | Numărul destinatarilor finali care beneficiază de ajutor alimentar






  — | numărul copiilor cu vârsta sub 18 ani; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

numărul copiilor cu vârsta sub 18 ani;

| — | numărul tinerilor cu vârste între 18 și 29 de ani; |
| --- | --- |

—

numărul tinerilor cu vârste între 18 și 29 de ani;

| — | numărul de femei; |
| --- | --- |

—

numărul de femei;

| — | numărul destinatarilor finali cu vârsta peste 65 de ani; |
| --- | --- |

—

numărul destinatarilor finali cu vârsta peste 65 de ani;

| — | numărul destinatarilor finali cu handicap (*1); |
| --- | --- |

—

numărul destinatarilor finali cu handicap (*1);

| — | numărul resortisanților țărilor terțe (*1); |
| --- | --- |

—

numărul resortisanților țărilor terțe (*1);

| — | numărul destinatarilor finali de origine străină și al minorităților (inclusiv al comunităților marginalizate, cum ar fi romii) (*1); |
| --- | --- |

—

numărul destinatarilor finali de origine străină și al minorităților (inclusiv al comunităților marginalizate, cum ar fi romii) (*1);

| — | numărul destinatarilor finali fără adăpost sau al destinatarilor finali afectați de excluziunea locativă (*1). |
| --- | --- |

—

numărul destinatarilor finali fără adăpost sau al destinatarilor finali afectați de excluziunea locativă (*1).

| 2.2. | Numărul destinatarilor finali care beneficiază de ajutor material






  — | numărul copiilor cu vârsta sub 18 ani; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

numărul copiilor cu vârsta sub 18 ani;

| — | numărul tinerilor cu vârste între 18 și 29 de ani; |
| --- | --- |

—

numărul tinerilor cu vârste între 18 și 29 de ani;

| — | numărul de femei; |
| --- | --- |

—

numărul de femei;

| — | numărul destinatarilor finali cu vârsta peste 65 de ani; |
| --- | --- |

—

numărul destinatarilor finali cu vârsta peste 65 de ani;

| — | numărul destinatarilor finali cu handicap (*1); |
| --- | --- |

—

numărul destinatarilor finali cu handicap (*1);

| — | numărul resortisanților țărilor terțe (*1); |
| --- | --- |

—

numărul resortisanților țărilor terțe (*1);

| — | numărul destinatarilor finali de origine străină și al minorităților (inclusiv al comunităților marginalizate, cum ar fi romii) (*1); |
| --- | --- |

—

numărul destinatarilor finali de origine străină și al minorităților (inclusiv al comunităților marginalizate, cum ar fi romii) (*1);

| — | numărul destinatarilor finali fără adăpost sau al destinatarilor finali afectați de excluziunea locativă (*1). |
| --- | --- |

—

numărul destinatarilor finali fără adăpost sau al destinatarilor finali afectați de excluziunea locativă (*1).

| 2.3. | Numărul destinatarilor finali care beneficiază de bonuri sau carduri






  — | numărul copiilor cu vârsta sub 18 ani; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

numărul copiilor cu vârsta sub 18 ani;

| — | numărul tinerilor cu vârste între 18 și 29 de ani; |
| --- | --- |

—

numărul tinerilor cu vârste între 18 și 29 de ani;

| — | numărul destinatarilor finali cu vârsta peste 65 de ani; |
| --- | --- |

—

numărul destinatarilor finali cu vârsta peste 65 de ani;

| — | numărul de femei; |
| --- | --- |

—

numărul de femei;

| — | numărul destinatarilor finali cu handicap (*1); |
| --- | --- |

—

numărul destinatarilor finali cu handicap (*1);

| — | numărul resortisanților țărilor terțe (*1); |
| --- | --- |

—

numărul resortisanților țărilor terțe (*1);

| — | numărul destinatarilor finali de origine străină și al minorităților (inclusiv al comunităților marginalizate, cum ar fi romii) (*1); |
| --- | --- |

—

numărul destinatarilor finali de origine străină și al minorităților (inclusiv al comunităților marginalizate, cum ar fi romii) (*1);

| — | numărul destinatarilor finali fără adăpost sau al destinatarilor finali afectați de excluziunea locativă (*1). |
| --- | --- |

—

numărul destinatarilor finali fără adăpost sau al destinatarilor finali afectați de excluziunea locativă (*1).

Valorile indicatorilor enumerați la punctul 2 pot fi stabilite pe baza estimărilor bine argumentate furnizate de beneficiar.

---

(1)  Acești indicatori nu se aplică asistenței alimentare furnizate indirect prin intermediul bonurilor sau al cardurilor.

(2)  Acești indicatori nu se aplică bunurilor furnizate indirect prin intermediul bonurilor sau al cardurilor.

(*1)  Pot fi utilizate definiții stabilite la nivel național.

---

ANEXA IV

INDICATORI PENTRU COMPONENTA EaSI

Indicatori pentru componenta EaSI

| — | numărul de activități analitice; |
| --- | --- |

—

numărul de activități analitice;

| — | numărul de activități de schimb de informații și de învățare reciprocă; |
| --- | --- |

—

numărul de activități de schimb de informații și de învățare reciprocă;

| — | numărul de experimentări sociale; |
| --- | --- |

—

numărul de experimentări sociale;

| — | numărul de activități de consolidare a capacităților și de colaborare în rețea; |
| --- | --- |

—

numărul de activități de consolidare a capacităților și de colaborare în rețea;

| — | numărul de plasamente în cadrul programelor de mobilitate specifice. |
| --- | --- |

—

numărul de plasamente în cadrul programelor de mobilitate specifice.

Datele pentru indicatorul „numărul de plasamente în cadrul programelor de mobilitate specifice” se colectează doar o dată la doi ani.

---

| 16.6.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 233/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 233/42

---

Expunere de motive a Consiliului: Poziția în primă lectură (UE) nr. 23/2021 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013

(2021/C 233/02)

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 30 mai 2018, Comisia a prezentat propunerea de regulament privind Fondul social european Plus (Regulamentul FSE+) (1), care face parte din pachetul legislativ privind politica de coeziune pentru perioada 2021-2027. Obiectivul general de politică al Regulamentului FSE+ este să contribuie la crearea unei „Europe sociale” mai performante și reziliente și la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, precum și a priorităților din domeniul social și al ocupării forței de muncă susținute în cadrul procesului de guvernanță economică europeană. La 28 mai 2020, în urma izbucnirii pandemiei de COVID-19 și ca parte a cadrului financiar multianual revizuit pentru perioada 2021-2027 și a pachetului de redresare, Comisia a propus diverse modificări ale pachetului legislativ privind politica de coeziune pentru perioada 2021-2027, inclusiv ale Regulamentului FSE+ (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Comitetul Economic și Social European și-a adoptat avizul cu privire la propunerea inițială la 17 octombrie 2018 (3) și cu privire la propunerea modificată la 18 septembrie 2020 (4). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Comitetul Regiunilor și-a adoptat avizul cu privire la propunerea inițială la 5 decembrie 2018 (5) și cu privire la propunerea modificată la 14 octombrie 2020 (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Parlamentul European și-a adoptat poziția în primă lectură cu privire la Regulamentul FSE+ în cadrul ședinței sale plenare din 4 aprilie 2019. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Grupul de lucru pentru măsuri structurale a examinat propunerea de regulament FSE+ în cadrul mai multor reuniuni desfășurate în timpul președințiilor bulgară, austriacă, română, finlandeză, croată, germană și portugheză. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Comitetul Reprezentanților Permanenți a aprobat la 3 aprilie 2019 mandatul de negociere parțial inițial (7). La 22 iulie 2020, Comitetul Reprezentanților Permanenți a aprobat un alt mandat parțial pentru negocierile cu Parlamentul European în ceea ce privește propunerea modificată a Comisiei de regulament FSE+ (8). Mai mult, la 5 octombrie 2020, mandatul parțial de negociere a fost actualizat de Comitetul Reprezentanților Permanenți (9) pentru a ține seama de Concluziile Consiliului European privind cadrul financiar multianual 2021-2027 și pachetul de redresare adoptate în cadrul reuniunii extraordinare a Consiliului European din 17, 18, 19, 20 și 21 iulie 2020. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pe baza mandatelor respective, președințiile finlandeză, croată, germană și portugheză au desfășurat negocieri interinstituționale care s-au încheiat în februarie 2021. |
| --- | --- |

7.

| 8. | La 4 martie 2021, Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (EMPL) a Parlamentului European a aprobat rezultatul negocierilor interinstituționale. La 5 martie 2021, președintele comisiei EMPL a transmis o scrisoare președinției Consiliului indicând faptul că va recomanda plenului ca poziția Consiliului să fie acceptată fără amendamente, sub rezerva verificării de către experții juriști-lingviști, în a doua lectură a Parlamentului. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ținând seama de acordul sus-menționat și în urma revizuirii de către experții juriști-lingviști, Consiliul și-a adoptat poziția în primă lectură la 27 mai 2021, în conformitate cu procedura legislativă ordinară prevăzută la articolul 294 din TFUE. |
| --- | --- |

9.

II.   OBIECTIV (articolele 3 și 4)

| 10. | În conformitate, printre altele, cu articolele 149, 153, 164 și 175 din TFUE, FSE+ urmărește să sprijine statele membre și regiunile să obțină niveluri ridicate de ocupare a forței de muncă, o protecție socială echitabilă și o forță de muncă calificată și rezilientă, precum și societăți favorabile incluziunii și bazate pe coeziune, cu scopul de a eradica sărăcia și de a pune în aplicare principiile stabilite în Pilonul european al drepturilor sociale. În același timp, FSE+ va sprijini și va completa politicile deja existente ale statelor membre în domeniile menționate anterior și va adăuga valoare acestor politici. |
| --- | --- |

10.

| 11. | FSE+ va sprijini următoarele obiective specifice:






  (a) | îmbunătățirea accesului la piața muncii și măsuri de activare pentru toate persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă; |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

îmbunătățirea accesului la piața muncii și măsuri de activare pentru toate persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă;

| (b) | modernizarea instituțiilor și a serviciilor pieței muncii pentru ca acestea să evalueze și să anticipeze necesitățile în materie de competențe; |
| --- | --- |

(b)

modernizarea instituțiilor și a serviciilor pieței muncii pentru ca acestea să evalueze și să anticipeze necesitățile în materie de competențe;

| (c) | promovarea unei participări echilibrate din perspectiva genului la piața muncii, condiții de muncă egale și un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

(c)

promovarea unei participări echilibrate din perspectiva genului la piața muncii, condiții de muncă egale și un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată;

| (d) | promovarea adaptării la schimbare a lucrătorilor, a întreprinderilor și a antreprenorilor, precum și a îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate; |
| --- | --- |

(d)

promovarea adaptării la schimbare a lucrătorilor, a întreprinderilor și a antreprenorilor, precum și a îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate;

| (e) | îmbunătățirea calității, a caracterului incluziv, a eficacității și a relevanței pentru piața muncii a sistemelor de educație și formare; |
| --- | --- |

(e)

îmbunătățirea calității, a caracterului incluziv, a eficacității și a relevanței pentru piața muncii a sistemelor de educație și formare;

| (f) | promovarea accesului egal la educație și formare de calitate și favorabile incluziunii, precum și a absolvirii acestora, în special pentru grupurile defavorizate; |
| --- | --- |

(f)

promovarea accesului egal la educație și formare de calitate și favorabile incluziunii, precum și a absolvirii acestora, în special pentru grupurile defavorizate;

| (g) | promovarea învățării pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

(g)

promovarea învățării pe tot parcursul vieții;

| (h) | favorizarea incluziunii active pentru a promova egalitatea de șanse, nediscriminarea și participarea activă; |
| --- | --- |

(h)

favorizarea incluziunii active pentru a promova egalitatea de șanse, nediscriminarea și participarea activă;

| (i) | promovarea integrării socioeconomice a resortisanților țărilor terțe, inclusiv a migranților; |
| --- | --- |

(i)

promovarea integrării socioeconomice a resortisanților țărilor terțe, inclusiv a migranților;

| (j) | promovarea integrării socioeconomice a comunităților marginalizate; |
| --- | --- |

(j)

promovarea integrării socioeconomice a comunităților marginalizate;

| (k) | îmbunătățirea accesului egal și în timp util la servicii de calitate, sustenabile și la prețuri abordabile; modernizarea sistemelor de protecție socială; îmbunătățirea accesibilității, a eficacității și a rezilienței sistemelor de sănătate și ale serviciilor de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

(k)

îmbunătățirea accesului egal și în timp util la servicii de calitate, sustenabile și la prețuri abordabile; modernizarea sistemelor de protecție socială; îmbunătățirea accesibilității, a eficacității și a rezilienței sistemelor de sănătate și ale serviciilor de îngrijire pe termen lung;

| (l) | promovarea integrării sociale a persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială; |
| --- | --- |

(l)

promovarea integrării sociale a persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială;

| (m) | reducerea privațiunilor materiale prin furnizarea de alimente sau de asistență materială de bază celor mai defavorizate persoane. |
| --- | --- |

(m)

reducerea privațiunilor materiale prin furnizarea de alimente sau de asistență materială de bază celor mai defavorizate persoane.

În plus, pe lângă obiectivele specifice menționate mai sus, componenta FSE+ cu gestiune partajată va contribui, de asemenea, la obiectivele de politică consacrate la articolul 5 din Regulamentul privind dispozițiile comune.

| 12. | Atunci când acest lucru este strict necesar și ca măsură temporară pentru a răspunde unor circumstanțe excepționale sau neobișnuite, FSE+ poate sprijini finanțarea schemelor privind reducerea timpului de muncă (fără a fi necesar ca acestea să fie însoțite de măsuri active), precum și accesul la asistență medicală, inclusiv pentru persoanele care nu se află într-o situație iminentă de vulnerabilitate socioeconomică. |
| --- | --- |

12.

III.   ANALIZA POZIȚIEI ÎN PRIMĂ LECTURĂ A CONSILIULUI

(a)   Execuția prin gestiune partajată (articolele 7-24)

| 13. | Poziția în primă lectură a Consiliului asigură un bun echilibru între diferitele obiective specifice care trebuie urmărite de FSE+, reflectând principalele provocări sociale cu care se confruntă în prezent Europa în contextul Pilonului european al drepturilor sociale, și cerințele privind concentrarea tematică care alocă sprijinul necesar pentru domeniile-cheie identificate de colegiuitori (sărăcia în rândul copiilor, incluziunea socială, șomajul în rândul tinerilor, sprijinul pentru persoanele cele mai defavorizate și consolidarea capacităților partenerilor sociali și ale organizațiilor societății civile). |
| --- | --- |

13.

| 14. | În acest context, acordul la care s-a ajuns cu privire la concentrarea tematică a resurselor FSE+ (articolul 7) și, parțial, articolul 9 prevede că:






  — | statele membre vor aloca cel puțin 25 % din resursele lor naționale provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru a stimula incluziunea socială; |
| --- | --- | --- |

14.

—

statele membre vor aloca cel puțin 25 % din resursele lor naționale provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru a stimula incluziunea socială;

| — | statele membre care au înregistrat o rată medie peste media Uniunii a copiilor cu vârsta sub 18 ani expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială pentru perioada cuprinsă între 2017 și 2019 (date Eurostat) vor aloca activităților respective cel puțin 5 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată; |
| --- | --- |

—

statele membre care au înregistrat o rată medie peste media Uniunii a copiilor cu vârsta sub 18 ani expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială pentru perioada cuprinsă între 2017 și 2019 (date Eurostat) vor aloca activităților respective cel puțin 5 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată;

| — | statele membre care au înregistrat o rată medie peste media Uniunii a tinerilor cu vârste cuprinse între 15 și 29 de ani care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare pentru perioada cuprinsă între 2017 și 2019 (date Eurostat) vor aloca acțiunilor respective cel puțin 12,5 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată; |
| --- | --- |

—

statele membre care au înregistrat o rată medie peste media Uniunii a tinerilor cu vârste cuprinse între 15 și 29 de ani care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare pentru perioada cuprinsă între 2017 și 2019 (date Eurostat) vor aloca acțiunilor respective cel puțin 12,5 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată;

| — | statele membre vor aloca cel puțin 3 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru a elimina formele de sărăcie extremă care au impactul cel mai puternic în materie de excluziune socială, precum lipsa de adăpost, sărăcia în rândul copiilor și privațiunile alimentare; |
| --- | --- |

—

statele membre vor aloca cel puțin 3 % din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru a elimina formele de sărăcie extremă care au impactul cel mai puternic în materie de excluziune socială, precum lipsa de adăpost, sărăcia în rândul copiilor și privațiunile alimentare;

| — | în cadrul fiecărui program, statele membre vor aloca un cuantum adecvat din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru consolidarea capacităților partenerilor sociali și ale organizațiilor societății civile. Statele membre care fac obiectul unei recomandări specifice fiecărei țări în acest domeniu vor aloca, de asemenea, cel puțin 0,25 % din resursele FSE+ în acest scop. |
| --- | --- |

—

în cadrul fiecărui program, statele membre vor aloca un cuantum adecvat din resursele lor provenind din componenta FSE+ cu gestiune partajată pentru consolidarea capacităților partenerilor sociali și ale organizațiilor societății civile. Statele membre care fac obiectul unei recomandări specifice fiecărei țări în acest domeniu vor aloca, de asemenea, cel puțin 0,25 % din resursele FSE+ în acest scop.

| 15. | Într-un context în care inovarea și cooperarea transnațională în domeniul social joacă un rol din ce în ce mai important, statele membre vor sprijini, de asemenea, acțiuni de inovare socială și experimentarea socială, consolidând abordările ascendente bazate pe parteneriate (articolul 14), și vor avea, de asemenea, posibilitatea de a promova și de a sprijini acțiuni de cooperare transnațională în cadrul oricăruia dintre obiectivele specifice ale FSE+ (articolul 15). |
| --- | --- |

15.

| 16. | În același timp, se clarifică ce tip de sprijin este neeligibil în cadrul componentei FSE+ cu gestiune partajată (articolul 16). Achiziționarea de terenuri și bunuri imobile, precum și de infrastructuri nu poate fi sprijinită. În plus, achizițiile de mobilier, echipamente și vehicule (cu excepția cazului în care astfel de achiziții sunt necesare pentru realizarea obiectivului operațiunii sau a cazului în care bunurile respective sunt amortizate complet sau în care achiziționarea bunurilor respective este opțiunea cea mai economică), sunt, de asemenea, neeligibile. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Capitolul III (articolele 18-24) se axează exclusiv pe asistența materială aferentă fostului FEAD, cuprinzând principiile sprijinului, normele privind raportarea, eligibilitatea, indicatorii și auditul pentru măsurile din cadrul FSE+ care vizează reducerea privațiunilor materiale. Poziția în primă lectură a Consiliului menține structura acestui capitol din propunerea Comisiei, păstrând o abordare unică și neimpunând norme mai stricte (de exemplu, pentru raportarea datelor privind indicatorii sau norme privind pista de audit) pentru aceste tipuri de operațiuni, care au praguri de participare mai scăzute și, prin urmare, sunt mai puțin împovărătoare din punct de vedere administrativ. |
| --- | --- |

17.

(b)   Execuția prin gestiune directă și indirectă (articolele 25-36)

| 18. | Poziția în primă lectură a Consiliului cu privire la componenta „Ocuparea forței de muncă și inovare socială” (componenta EaSI) include dispoziții privind obiectivele operaționale, acțiunile și entitățile eligibile, țările terțe asociate, formele de finanțare din partea UE și protecția intereselor financiare ale Uniunii, precum și alte aspecte legate de execuție (de exemplu, programul de lucru, monitorizarea și raportarea, evaluarea, auditurile, informarea și comunicarea și publicitatea). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Componenta EaSI va avea următoarele obiective operaționale (articolul 25):






  (a) | să acumuleze cunoștințe analitice comparative de înaltă calitate; |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

să acumuleze cunoștințe analitice comparative de înaltă calitate;

| (b) | să faciliteze un schimb de informații eficace și cuprinzător, învățarea reciprocă, evaluările inter pares și dialogul privind politicile relevante; |
| --- | --- |

(b)

să faciliteze un schimb de informații eficace și cuprinzător, învățarea reciprocă, evaluările inter pares și dialogul privind politicile relevante;

| (c) | să sprijine experimentarea socială și să consolideze capacitatea părților interesate relevante; |
| --- | --- |

(c)

să sprijine experimentarea socială și să consolideze capacitatea părților interesate relevante;

| (d) | să faciliteze mobilitatea geografică voluntară a lucrătorilor și să sporească șansele de angajare; |
| --- | --- |

(d)

să faciliteze mobilitatea geografică voluntară a lucrătorilor și să sporească șansele de angajare;

| (e) | să sprijine dezvoltarea ecosistemului pieței în cadrul acordării de microfinanțare microîntreprinderilor aflate în fazele de înființare și dezvoltare; |
| --- | --- |

(e)

să sprijine dezvoltarea ecosistemului pieței în cadrul acordării de microfinanțare microîntreprinderilor aflate în fazele de înființare și dezvoltare;

| (f) | să sprijine colaborarea în rețea la nivelul Uniunii și dialogul cu și între părțile interesate relevante și să contribuie la dezvoltarea capacității instituționale a acestora; |
| --- | --- |

(f)

să sprijine colaborarea în rețea la nivelul Uniunii și dialogul cu și între părțile interesate relevante și să contribuie la dezvoltarea capacității instituționale a acestora;

| (g) | să sprijine dezvoltarea întreprinderilor sociale și a unei piețe a investițiilor sociale; |
| --- | --- |

(g)

să sprijine dezvoltarea întreprinderilor sociale și a unei piețe a investițiilor sociale;

| (h) | să ofere orientări pentru dezvoltarea infrastructurii sociale necesare pentru implementarea Pilonului european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

(h)

să ofere orientări pentru dezvoltarea infrastructurii sociale necesare pentru implementarea Pilonului european al drepturilor sociale;

| (i) | să sprijine cooperarea transnațională pentru a accelera transferul soluțiilor inovatoare și pentru a facilita extinderea utilizării acestora; și |
| --- | --- |

(i)

să sprijine cooperarea transnațională pentru a accelera transferul soluțiilor inovatoare și pentru a facilita extinderea utilizării acestora; și

| (j) | să sprijine punerea în aplicare a standardelor internaționale relevante în domeniul social și al muncii. |
| --- | --- |

(j)

să sprijine punerea în aplicare a standardelor internaționale relevante în domeniul social și al muncii.

| 20. | Componenta EaSI poate, de asemenea, sprijini următoarele acțiuni (articolul 26):






  (a) | activități analitice, inclusiv în ceea ce privește țările terțe; |
| --- | --- | --- |

20.

(a)

activități analitice, inclusiv în ceea ce privește țările terțe;

| (b) | implementarea politicilor; |
| --- | --- |

(b)

implementarea politicilor;

| (c) | consolidarea capacităților; |
| --- | --- |

(c)

consolidarea capacităților;

| (d) | activități de comunicare și diseminare. |
| --- | --- |

(d)

activități de comunicare și diseminare.

(c)   Alte dispoziții (articolele 37-42)

| 21. | În afară de dispozițiile standard care figurează în alte acte legislative, cum ar fi cele legate de exercitarea delegării și de procedurile comitetului (în acest caz, pentru FSE+ cu gestiune partajată), poziția în primă lectură a Consiliului garantează, la articolul 39, implicarea comitetului instituit în temeiul articolului 163 din TFUE, care poate emite avize cu privire la subiecte FSE+ relevante și va crea grupuri de lucru pentru fiecare componentă FSE+. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Pentru a garanta continuitatea în acordarea sprijinului în domeniul de politică relevant și pentru a permite punerea în aplicare de la începutul cadrului financiar multianual 2021-2027, poziția în primă lectură a Consiliului, la articolul 42, consideră oportună aplicarea regulamentului cu efect retroactiv, în ceea ce privește componenta EaSI, de la 1 ianuarie 2021. |
| --- | --- |

22.

IV.   CONCLUZIE

| 23. | Poziția în primă lectură a Consiliului reflectă compromisul la care s-a ajuns în cadrul negocierilor dintre Consiliu și Parlamentul European, cu sprijinul Comisiei. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Consiliul consideră că poziția sa în primă lectură constituie un text echilibrat care îndeplinește toate obiectivele regulamentului FSE+. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Doc. ST 9573/18 + ADD 2.

(2)  Doc. ST 8394/20.

(3)  JO C 62, 15.2.2019, p. 165.

(4)  JO C 429, 11.12.2020, p. 245.

(5)  JO C 86, 7.3.2019, p. 84.

(6)  JO C 440, 18.12.2020, p. 191.

(7)  Doc. 7982/19.

(8)  Doc. 9431/20.

(9)  Doc. 10881/20.

---