# Az Európai Unió C 233/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 233 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. június 16. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 233

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. június 16.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | TANÁCS |
| 2021/C 233/01 | A Tanács (EU) 23/2021 álláspontja első olvasatban az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljábólA Tanács által 2021. május 27-én elfogadott szöveg | 1 |
| 2021/C 233/02 | A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 23/2021 álláspontja első olvasatban az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából | 42 |

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

2021/C 233/01

A Tanács (EU) 23/2021 álláspontja első olvasatban az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljábólA Tanács által 2021. május 27-én elfogadott szöveg

1

2021/C 233/02

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 23/2021 álláspontja első olvasatban az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

42

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

| 2021.6.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 233/1

---

A TANÁCS (EU) 23/2021 ÁLLÁSPONTJA ELSŐ OLVASATBAN

az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

A Tanács által 2021. május 27-én elfogadott szöveg

2021/C 233/01

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 46. cikke d) pontjára, 149. cikkére, 153. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, 164. cikkére, 175. cikkének harmadik bekezdésére és 349. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | 2017. november 17-én, az Európában jelentkező társadalmi kihívásokra válaszul, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen kihirdette a szociális jogok európai pillérét (a továbbiakban: a pillér). A pillér 20 alapelve három kategóriába sorolható: esélyegyenlőség és munkavállalási jog; tisztességes munkafeltételek; valamint szociális védelem és társadalmi befogadás. Az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) keretében végrehajtott intézkedéseket a pillért képező 20 alapelvnek kell vezérelnie. A pillér végrehajtásához való hozzájárulás céljából az ESZA+-nak a foglalkoztatás, az oktatás és a társadalmi befogadás szakpolitikai területéhez tartozó rendszerekbe, illetve az emberekbe való beruházást kell támogatnia, támogatva ezzel a gazdasági, területi és társadalmi kohéziót az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 174. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(1)

2017. november 17-én, az Európában jelentkező társadalmi kihívásokra válaszul, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen kihirdette a szociális jogok európai pillérét (a továbbiakban: a pillér). A pillér 20 alapelve három kategóriába sorolható: esélyegyenlőség és munkavállalási jog; tisztességes munkafeltételek; valamint szociális védelem és társadalmi befogadás. Az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) keretében végrehajtott intézkedéseket a pillért képező 20 alapelvnek kell vezérelnie. A pillér végrehajtásához való hozzájárulás céljából az ESZA+-nak a foglalkoztatás, az oktatás és a társadalmi befogadás szakpolitikai területéhez tartozó rendszerekbe, illetve az emberekbe való beruházást kell támogatnia, támogatva ezzel a gazdasági, területi és társadalmi kohéziót az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 174. cikkének megfelelően.

| (2) | Uniós szinten a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere (a továbbiakban: az európai szemeszter) képezi a nemzeti reformprioritások meghatározásának és végrehajtásuk figyelemmel kísérésének a keretét. A tagállamok ezen reformprioritások támogatására maguk dolgozzák ki saját többéves nemzeti beruházási stratégiáikat. Ezeket a stratégiákat az éves nemzeti reformprogramokkal együtt kell előterjeszteni, hogy azok keretében körvonalazni, illetve koordinálni lehessen az uniós vagy nemzeti finanszírozásban részesítendő, prioritást élvező beruházási projekteket. Egyúttal elő kell segíteniük az uniós források koherens módon történő felhasználását, és a lehető legnagyobb hozzáadott érték teremtését különösen azon pénzügyi támogatások esetében, amelyek adott esetben az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és Kohéziós Alap – amelyek egyedi célkitűzéseit és támogatási körét az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) (1) határozza meg –, az ESZA+, az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) (2) létrehozott Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap (ETHAA), az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EssMVA), az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) (3) létrehozott európai beruházásstabilizáló funkció (EBF) és az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott InvestEU program (a továbbiakban: az InvestEU program) keretében az Unió által támogatott programokból származnak. |
| --- | --- |

(2)

Uniós szinten a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere (a továbbiakban: az európai szemeszter) képezi a nemzeti reformprioritások meghatározásának és végrehajtásuk figyelemmel kísérésének a keretét. A tagállamok ezen reformprioritások támogatására maguk dolgozzák ki saját többéves nemzeti beruházási stratégiáikat. Ezeket a stratégiákat az éves nemzeti reformprogramokkal együtt kell előterjeszteni, hogy azok keretében körvonalazni, illetve koordinálni lehessen az uniós vagy nemzeti finanszírozásban részesítendő, prioritást élvező beruházási projekteket. Egyúttal elő kell segíteniük az uniós források koherens módon történő felhasználását, és a lehető legnagyobb hozzáadott érték teremtését különösen azon pénzügyi támogatások esetében, amelyek adott esetben az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és Kohéziós Alap – amelyek egyedi célkitűzéseit és támogatási körét az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) (1) határozza meg –, az ESZA+, az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) (2) létrehozott Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap (ETHAA), az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EssMVA), az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) (3) létrehozott európai beruházásstabilizáló funkció (EBF) és az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (8) létrehozott InvestEU program (a továbbiakban: az InvestEU program) keretében az Unió által támogatott programokból származnak.

| (3) | Az (EU) 2020/1512 tanácsi határozattal (9) felülvizsgált iránymutatások elfogadására került sor a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozóan. Ezen iránymutatások szövegét összhangba hozták a pillér elveivel Európa versenyképességének javítása, valamint annak érdekében, hogy Európa a beruházások, a munkahelyteremtés és a társadalmi kohézió erősítése szempontjából kedvezőbb helyszínné alakuljon. Annak érdekében, hogy az ESZA+ teljes mértékben igazodjon az említett iránymutatások célkitűzéseihez, különösen a foglalkoztatás, az oktatás, a képzés, valamint a társadalmi kirekesztés, a szegénység és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem tekintetében, az ESZA+-nak a tagállamokat – figyelembe véve az EUMSZ 121. cikke (2) bekezdése és 148. cikke (2) és (4) bekezdése alapján elfogadott releváns integrált iránymutatásokat és országspecifikus ajánlásokat –, valamint a nemzeti stratégiákkal alátámasztott nemzeti reformprogramokat kell támogatnia. Az ESZA+-nak hozzá kell járulnia a kiemelt uniós kezdeményezések és tevékenységek végrehajtásának kapcsolódó aspektusaihoz is; ilyen különösen az „Új európai készségfejlesztési program” című, 2016. június 10-i, az „európai oktatási térség” című, 2020. szeptember 30-i, az „Egyenlőségközpontú Unió: a romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének előmozdítását célzó uniós stratégiai keretrendszer” című, 2020. október 7-i bizottsági közlemény, valamint a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról szóló, 2016. február 15-i, a kompetenciafejlesztési pályákról szóló, 2016. december 19-i, az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítéséről” című, 2020. október 30-i, és a romák egyenlőségéről, társadalmi befogadásáról és részvételéről szóló, 2021. március 12-i tanácsi ajánlás. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2020/1512 tanácsi határozattal (9) felülvizsgált iránymutatások elfogadására került sor a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozóan. Ezen iránymutatások szövegét összhangba hozták a pillér elveivel Európa versenyképességének javítása, valamint annak érdekében, hogy Európa a beruházások, a munkahelyteremtés és a társadalmi kohézió erősítése szempontjából kedvezőbb helyszínné alakuljon. Annak érdekében, hogy az ESZA+ teljes mértékben igazodjon az említett iránymutatások célkitűzéseihez, különösen a foglalkoztatás, az oktatás, a képzés, valamint a társadalmi kirekesztés, a szegénység és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem tekintetében, az ESZA+-nak a tagállamokat – figyelembe véve az EUMSZ 121. cikke (2) bekezdése és 148. cikke (2) és (4) bekezdése alapján elfogadott releváns integrált iránymutatásokat és országspecifikus ajánlásokat –, valamint a nemzeti stratégiákkal alátámasztott nemzeti reformprogramokat kell támogatnia. Az ESZA+-nak hozzá kell járulnia a kiemelt uniós kezdeményezések és tevékenységek végrehajtásának kapcsolódó aspektusaihoz is; ilyen különösen az „Új európai készségfejlesztési program” című, 2016. június 10-i, az „európai oktatási térség” című, 2020. szeptember 30-i, az „Egyenlőségközpontú Unió: a romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének előmozdítását célzó uniós stratégiai keretrendszer” című, 2020. október 7-i bizottsági közlemény, valamint a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról szóló, 2016. február 15-i, a kompetenciafejlesztési pályákról szóló, 2016. december 19-i, az „Út a munka világába – Az ifjúsági garancia megerősítéséről” című, 2020. október 30-i, és a romák egyenlőségéről, társadalmi befogadásáról és részvételéről szóló, 2021. március 12-i tanácsi ajánlás.

| (4) | A Tanács 2017. június 20-án elfogadta „Az EU lépései a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend nyomán – Európa fenntartható jövője” című következtetéseket. A Tanács hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a fenntartható fejlesztési célokat mindhárom (a gazdasági, a társadalmi és a környezeti) vetület tekintetében meg kell valósítani, mégpedig kiegyensúlyozott és integrált módon. A fenntartható fejlesztési célokat minden uniós, belső és külső szakpolitikai területen érvényesíteni kell, és az Uniónak a globális kihívások kezelését célzó szakpolitikáiban ambiciózusnak kell lennie. A Tanács üdvözölte „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért” című, 2016. november 22-i bizottsági közleményt mint az első lépést egyrészt az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) fenntartható fejlődési céljainak (a továbbiakban: a fenntartható fejlődési célok) általános érvényesítése felé, másrészt a fenntartható fejlődésnek az összes uniós szakpolitika elengedhetetlen vezérelveként történő alkalmazása felé, többek között finanszírozási eszközein keresztül. Az ESZA+-nak hozzá kell járulnia a fenntartható fejlődési célok eléréséhez többek közt a szegénység szélsőséges formáinak felszámolásával (1. fenntartható fejlődési cél); a minőségi és inkluzív oktatás előmozdításával (4. fenntartható fejlődési cél); a nemek közötti egyenlőség előmozdításával (5. fenntartható fejlődési cél); a tartós, befogadó és fenntartható gazdasági növekedés, a teljes és produktív foglalkoztatás és a mindenki számára hozzáférhető tisztességes munka előmozdításával (8. fenntartható fejlődési cél); valamint az egyenlőtlenség csökkentésével (10. fenntartható fejlődési cél). |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2017. június 20-án elfogadta „Az EU lépései a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend nyomán – Európa fenntartható jövője” című következtetéseket. A Tanács hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a fenntartható fejlesztési célokat mindhárom (a gazdasági, a társadalmi és a környezeti) vetület tekintetében meg kell valósítani, mégpedig kiegyensúlyozott és integrált módon. A fenntartható fejlesztési célokat minden uniós, belső és külső szakpolitikai területen érvényesíteni kell, és az Uniónak a globális kihívások kezelését célzó szakpolitikáiban ambiciózusnak kell lennie. A Tanács üdvözölte „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért” című, 2016. november 22-i bizottsági közleményt mint az első lépést egyrészt az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) fenntartható fejlődési céljainak (a továbbiakban: a fenntartható fejlődési célok) általános érvényesítése felé, másrészt a fenntartható fejlődésnek az összes uniós szakpolitika elengedhetetlen vezérelveként történő alkalmazása felé, többek között finanszírozási eszközein keresztül. Az ESZA+-nak hozzá kell járulnia a fenntartható fejlődési célok eléréséhez többek közt a szegénység szélsőséges formáinak felszámolásával (1. fenntartható fejlődési cél); a minőségi és inkluzív oktatás előmozdításával (4. fenntartható fejlődési cél); a nemek közötti egyenlőség előmozdításával (5. fenntartható fejlődési cél); a tartós, befogadó és fenntartható gazdasági növekedés, a teljes és produktív foglalkoztatás és a mindenki számára hozzáférhető tisztességes munka előmozdításával (8. fenntartható fejlődési cél); valamint az egyenlőtlenség csökkentésével (10. fenntartható fejlődési cél).

| (5) | A közelmúltbeli és a jelenlegi fejlemények súlyosbították a gazdasági globalizációból, a társadalmi egyenlőtlenségekből, a migrációs áramlások és a fokozott biztonsági fenyegetések kezeléséből, a tiszta energiára való átállásból, a technológiai változásokból, a demográfiai hanyatlásból, a munkanélküliségből és különösen a fiatalkori munkanélküliségből, valamint a munkaerő egyre nagyobb mértékű idősödéséből eredő strukturális kihívásokat, továbbá egyes ágazatokban és régiókban a készségek és a munkaerő kereslete, illetve kínálata közötti növekvő, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) által tapasztalt eltérésekből eredő kihívásokat. A zöld és digitális átállás, valamint az európai ipari ökoszisztémák átalakulása várhatóan számos új lehetőséget rejt magában, ha azt a megfelelő készségek, továbbá foglalkoztatási és szociális politikák és intézkedések kísérik. A munka világának változó realitásait figyelembe véve, az Uniónak fel kell készülnie a jelenlegi és jövőbeli kihívásokra azáltal, hogy beruház a szükséges készségekbe, oktatásba, képzésbe és egész életen át tartó tanulásba, inkluzívabbá teszi a növekedést, valamint javítja a foglalkoztatás- és szociálpolitikákat, egyúttal azonban figyelembe veszi a gazdasági és ipari fenntarthatóságot, a munkaerő mobilitását, és a munkaerőpiacon törekszik a nemek közötti egyensúly megteremtésére. |
| --- | --- |

(5)

A közelmúltbeli és a jelenlegi fejlemények súlyosbították a gazdasági globalizációból, a társadalmi egyenlőtlenségekből, a migrációs áramlások és a fokozott biztonsági fenyegetések kezeléséből, a tiszta energiára való átállásból, a technológiai változásokból, a demográfiai hanyatlásból, a munkanélküliségből és különösen a fiatalkori munkanélküliségből, valamint a munkaerő egyre nagyobb mértékű idősödéséből eredő strukturális kihívásokat, továbbá egyes ágazatokban és régiókban a készségek és a munkaerő kereslete, illetve kínálata közötti növekvő, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) által tapasztalt eltérésekből eredő kihívásokat. A zöld és digitális átállás, valamint az európai ipari ökoszisztémák átalakulása várhatóan számos új lehetőséget rejt magában, ha azt a megfelelő készségek, továbbá foglalkoztatási és szociális politikák és intézkedések kísérik. A munka világának változó realitásait figyelembe véve, az Uniónak fel kell készülnie a jelenlegi és jövőbeli kihívásokra azáltal, hogy beruház a szükséges készségekbe, oktatásba, képzésbe és egész életen át tartó tanulásba, inkluzívabbá teszi a növekedést, valamint javítja a foglalkoztatás- és szociálpolitikákat, egyúttal azonban figyelembe veszi a gazdasági és ipari fenntarthatóságot, a munkaerő mobilitását, és a munkaerőpiacon törekszik a nemek közötti egyensúly megteremtésére.

| (6) | Az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) (4) meghatározza az ERFA, az ESZA+, a Kohéziós Alap, az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) (5) létrehozott Igazságos Átmenet Alap, az ETHAA, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (MMIA), a Belső Biztonsági Alap (BBA), valamint az Integrált Határigazgatási Alap részét alkotó, a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz működésének keretét, és megállapítja különösen a megosztott irányítás keretében végrehajtott uniós alapok programozására, monitoringjára és értékelésére, valamint irányítására és kontrolljára vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseket és szabályokat. Ennek megfelelően meg kell határozni az ESZA+ általános célkitűzéseit, és meg kell állapítani az ESZA+ által finanszírozható tevékenységtípusokra vonatkozó egyedi rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) (4) meghatározza az ERFA, az ESZA+, a Kohéziós Alap, az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) (5) létrehozott Igazságos Átmenet Alap, az ETHAA, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (MMIA), a Belső Biztonsági Alap (BBA), valamint az Integrált Határigazgatási Alap részét alkotó, a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszköz működésének keretét, és megállapítja különösen a megosztott irányítás keretében végrehajtott uniós alapok programozására, monitoringjára és értékelésére, valamint irányítására és kontrolljára vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseket és szabályokat. Ennek megfelelően meg kell határozni az ESZA+ általános célkitűzéseit, és meg kell állapítani az ESZA+ által finanszírozható tevékenységtípusokra vonatkozó egyedi rendelkezéseket.

| (7) | Az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) (a költségvetési rendelet) megállapítja az Unió általános költségvetésének (a továbbiakban: az uniós költségvetés) végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat. A vissza nem térítendő támogatások társfinanszírozása származhat a kedvezményezett saját forrásaiból, a projekt által generált jövedelemből, vagy harmadik felek pénzügyi vagy természetbeni hozzájárulásaiból. Az uniós programok következetes végrehajtásának biztosítása érdekében a költségvetési rendeletet kell alkalmazni az ESZA+ keretében megvalósítandó, közvetlen vagy közvetett irányítású intézkedésekre. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) (a költségvetési rendelet) megállapítja az Unió általános költségvetésének (a továbbiakban: az uniós költségvetés) végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat. A vissza nem térítendő támogatások társfinanszírozása származhat a kedvezményezett saját forrásaiból, a projekt által generált jövedelemből, vagy harmadik felek pénzügyi vagy természetbeni hozzájárulásaiból. Az uniós programok következetes végrehajtásának biztosítása érdekében a költségvetési rendeletet kell alkalmazni az ESZA+ keretében megvalósítandó, közvetlen vagy közvetett irányítású intézkedésekre.

| (8) | Az e rendelet keretébe tartozó uniós finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek megvalósítani az intézkedések egyedi célkitűzéseit és eredményeket felmutatni, különös tekintettel az ellenőrzési költségekre, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázatára. A vissza nem térítendő támogatások esetében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékban meghatározott átalányok és az egységköltségek, valamint a költségfüggetlen finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említettek szerint. A harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációjához kapcsolódó intézkedések végrehajtása érdekében és az (EU) 2021/... rendelet (4) 94. cikkével összhangban a Bizottság a tagállamoknak a visszatérítést nyújthatja egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásával, ideértve az egyösszegű átalányokat is. |
| --- | --- |

(8)

Az e rendelet keretébe tartozó uniós finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek megvalósítani az intézkedések egyedi célkitűzéseit és eredményeket felmutatni, különös tekintettel az ellenőrzési költségekre, az adminisztratív terhekre és a szabályok be nem tartásának várható kockázatára. A vissza nem térítendő támogatások esetében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, a százalékban meghatározott átalányok és az egységköltségek, valamint a költségfüggetlen finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említettek szerint. A harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációjához kapcsolódó intézkedések végrehajtása érdekében és az (EU) 2021/... rendelet (4) 94. cikkével összhangban a Bizottság a tagállamoknak a visszatérítést nyújthatja egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazásával, ideértve az egyösszegű átalányokat is.

| (9) | A finanszírozási környezet korszerűsítése és egyszerűsítése, valamint további szinergialehetőségeknek integrált finanszírozási módszerek révén történő megteremtése érdekében az ESZA+-ba kell beépíteni azokat az intézkedéseket, amelyeket a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap – amelyet a 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) hozott létre –, valamint az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programja – amelyet az 1296/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) hozott létre – támogatott. Az ESZA+-nak két ágból kell állnia: a megosztott irányítású ágból (a továbbiakban: az ESZA+ megosztott irányítású ága), amelyet megosztott irányítással kell végrehajtani és a foglalkoztatási és társadalmi innovációs ágból (a továbbiakban: az EaSI-ág), amelyet közvetett és közvetlen irányítással kell végrehajtani. Ennek hozzá kell járulnia a különböző alapok irányításával kapcsolatos, különösen a tagállamokra és a kedvezményezettekre háruló adminisztratív terhek csökkentéséhez, fenntartva ugyanakkor az egyszerűbb műveletekre – mint például az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás szétosztására – vonatkozó egyszerűbb szabályokat. |
| --- | --- |

(9)

A finanszírozási környezet korszerűsítése és egyszerűsítése, valamint további szinergialehetőségeknek integrált finanszírozási módszerek révén történő megteremtése érdekében az ESZA+-ba kell beépíteni azokat az intézkedéseket, amelyeket a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap – amelyet a 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) hozott létre –, valamint az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programja – amelyet az 1296/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) hozott létre – támogatott. Az ESZA+-nak két ágból kell állnia: a megosztott irányítású ágból (a továbbiakban: az ESZA+ megosztott irányítású ága), amelyet megosztott irányítással kell végrehajtani és a foglalkoztatási és társadalmi innovációs ágból (a továbbiakban: az EaSI-ág), amelyet közvetett és közvetlen irányítással kell végrehajtani. Ennek hozzá kell járulnia a különböző alapok irányításával kapcsolatos, különösen a tagállamokra és a kedvezményezettekre háruló adminisztratív terhek csökkentéséhez, fenntartva ugyanakkor az egyszerűbb műveletekre – mint például az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás szétosztására – vonatkozó egyszerűbb szabályokat.

| (10) | Szem előtt tartva az ESZA+ tágabb hatályát, helyénvaló, hogy a munkaerőpiacok hatékonyságának növelésére, a minőségi foglalkoztatáshoz való egyenlő hozzáférés előmozdítására, az oktatási rendszerekbe való visszailleszkedés segítése érdekében az oktatás és képzés egyenlő elérhetőségének és színvonalának javítására, a társadalmi befogadás ösztönzésére, a kiszolgáltatott személyek egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésének előmozdítására, valamint a szegénység felszámolásához való hozzájárulásra irányuló célokat ne csak az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében megosztott irányítás révén hajtsák végre, hanem uniós szintű intézkedések szükségessége esetén az EaSI-ág keretében közvetlen és közvetett irányítás révén is. |
| --- | --- |

(10)

Szem előtt tartva az ESZA+ tágabb hatályát, helyénvaló, hogy a munkaerőpiacok hatékonyságának növelésére, a minőségi foglalkoztatáshoz való egyenlő hozzáférés előmozdítására, az oktatási rendszerekbe való visszailleszkedés segítése érdekében az oktatás és képzés egyenlő elérhetőségének és színvonalának javítására, a társadalmi befogadás ösztönzésére, a kiszolgáltatott személyek egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésének előmozdítására, valamint a szegénység felszámolásához való hozzájárulásra irányuló célokat ne csak az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében megosztott irányítás révén hajtsák végre, hanem uniós szintű intézkedések szükségessége esetén az EaSI-ág keretében közvetlen és közvetett irányítás révén is.

| (11) | Ez a rendelet az ESZA+ teljes időtartamára pénzügyi keretösszeget állapít meg, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (15) 18. pontja értelmében. E rendeletnek meg kell határoznia az ESZA+ megosztott irányítású ágának allokációját és az EaSI-ág keretében végrehajtandó intézkedésekre jutó allokációt. |
| --- | --- |

(11)

Ez a rendelet az ESZA+ teljes időtartamára pénzügyi keretösszeget állapít meg, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (15) 18. pontja értelmében. E rendeletnek meg kell határoznia az ESZA+ megosztott irányítású ágának allokációját és az EaSI-ág keretében végrehajtandó intézkedésekre jutó allokációt.

| (12) | Az EaSI-ág egyedi és operatív célkitűzései végrehajtásának megkönnyítése érdekében az ESZA+-nak kell támogatnia a technikai és adminisztratív segítségnyújtáshoz kapcsolódó tevékenységeket, például az előkészítő, monitoring-, kontroll-, audit és értékelési tevékenységeket, míg a kommunikációs és tájékoztatási tevékenységek az EaSI-ág keretében támogatható intézkedések részét kell, hogy képezzék. |
| --- | --- |

(12)

Az EaSI-ág egyedi és operatív célkitűzései végrehajtásának megkönnyítése érdekében az ESZA+-nak kell támogatnia a technikai és adminisztratív segítségnyújtáshoz kapcsolódó tevékenységeket, például az előkészítő, monitoring-, kontroll-, audit és értékelési tevékenységeket, míg a kommunikációs és tájékoztatási tevékenységek az EaSI-ág keretében támogatható intézkedések részét kell, hogy képezzék.

| (13) | Az ESZA+-nak törekednie kell a foglalkoztatás előmozdítására a munkaerőpiacra való beilleszkedést, illetve visszailleszkedést lehetővé tevő aktív beavatkozások révén – megcélozva különösen a fiatalokat, elsősorban a megerősített ifjúsági garancia alkalmazásával, továbbá a tartósan munkanélkülieket, a munkaerőpiacon jelen lévő hátrányos helyzetű csoportokat és az inaktív személyeket –, valamint az önfoglalkoztatás és a szociális gazdaság ösztönzése révén. Az ESZA+-nak törekednie kell továbbá a munkaerőpiacok működésének javítására, a munkaerőpiaci intézmények – például az állami foglalkoztatási szolgálatok – korszerűsítésének támogatása révén, egyrészt, hogy ezáltal azok alkalmasabbá váljanak a fokozottabb célirányos tanácsadásra és útmutatásra az álláskeresés, illetve a munka világába való átmenet során, másrészt a munkavállalói mobilitás fokozása érdekében. Az ESZA+-nak elő kell mozdítania a nemek között a kiegyensúlyozott munkaerőpiaci részvételt olyan intézkedésekkel, amelyek célja többek között az egyenlő munkafeltételek, a munka és a magánélet közötti megfelelőbb egyensúly, továbbá a gyermekgondozási lehetőségek – beleértve a kisgyermekkori nevelést és gondozást – elérhetőségének biztosítása. Az ESZA+ céljai között szerepelnie kell az egészséges és az igényekhez megfelelően igazodó munkakörnyezet biztosításának is, a változó munkavállalási formákkal és az idősödő munkaerő szükségleteivel összefüggő egészségügyi kockázatokra való reagálás érdekében. |
| --- | --- |

(13)

Az ESZA+-nak törekednie kell a foglalkoztatás előmozdítására a munkaerőpiacra való beilleszkedést, illetve visszailleszkedést lehetővé tevő aktív beavatkozások révén – megcélozva különösen a fiatalokat, elsősorban a megerősített ifjúsági garancia alkalmazásával, továbbá a tartósan munkanélkülieket, a munkaerőpiacon jelen lévő hátrányos helyzetű csoportokat és az inaktív személyeket –, valamint az önfoglalkoztatás és a szociális gazdaság ösztönzése révén. Az ESZA+-nak törekednie kell továbbá a munkaerőpiacok működésének javítására, a munkaerőpiaci intézmények – például az állami foglalkoztatási szolgálatok – korszerűsítésének támogatása révén, egyrészt, hogy ezáltal azok alkalmasabbá váljanak a fokozottabb célirányos tanácsadásra és útmutatásra az álláskeresés, illetve a munka világába való átmenet során, másrészt a munkavállalói mobilitás fokozása érdekében. Az ESZA+-nak elő kell mozdítania a nemek között a kiegyensúlyozott munkaerőpiaci részvételt olyan intézkedésekkel, amelyek célja többek között az egyenlő munkafeltételek, a munka és a magánélet közötti megfelelőbb egyensúly, továbbá a gyermekgondozási lehetőségek – beleértve a kisgyermekkori nevelést és gondozást – elérhetőségének biztosítása. Az ESZA+ céljai között szerepelnie kell az egészséges és az igényekhez megfelelően igazodó munkakörnyezet biztosításának is, a változó munkavállalási formákkal és az idősödő munkaerő szükségleteivel összefüggő egészségügyi kockázatokra való reagálás érdekében.

| (14) | Az ESZA+-nak támogatást kell nyújtania az oktatási és képzési rendszerek színvonalának, befogadókészségének, eredményességének és munkaerőpiaci relevanciájának javításához, többek között a digitális tanulás előmozdításának, a nem formális és az informális tanulás érvényesítésének és az oktatók szakmai fejlődésének előmozdítása révén annak érdekében, hogy megkönnyítse a kulcskompetenciák megszerzését, különösen az alapvető készségek – többek között az egészségügyi ismeretek, a médiatudatosság, a vállalkozói készségek, a nyelvismeret, a digitális készségek és a fenntartható fejlődést szolgáló kompetenciák – tekintetében, amelyekre mindenkinek szüksége van személyisége kiteljesedéséhez és fejlődéséhez, a munkavállaláshoz, a társadalmi befogadáshoz és az aktív polgári szerepvállaláshoz. Az ESZA+-nak segítenie kell az oktatásban és képzésben való előrejutást és a munka világába való átmenetet, támogatnia kell az egész életen át tartó tanulást és a foglalkoztathatóságot, hogy mindenki számára megkönnyítse a társadalomban való teljeskörű részvételt, továbbá hozzá kell járulnia a versenyképességhez, többek között a pályakövetés révén, valamint a társadalmi és gazdasági innovációhoz azáltal, hogy támogatja azokat a fenntartható kezdeményezéseket, amelyek képesek ezeken a területeken bővülni és amelyeket a különböző célcsoportok, például a fogyatékossággal élő személyek igényeihez igazíthatóak. Az ilyen segítség, támogatás és hozzájárulás megvalósítható például online oktatással, munkahelyi képzéssel, szakmai gyakorlatokkal, duális oktatási és képzési rendszerekkel, a színvonalas és eredményes tanulószerződéses gyakorlati képzés európai keretrendszeréről szóló, 2018. március 15-i tanácsi ajánlásban meghatározottak szerinti tanulószerződéses gyakorlati képzésekkel, egész életen át tartó pályaorientációval, a készségigények előrejelzésével az iparral szoros együttműködésben, korszerű tananyagokkal és végrehajtási módszerekkel, a végzettek számának előrejelzésével és pályakövetésével, oktatók képzésével, a tanulási eredmények érvényesítésével, valamint a képesítések és az ágazati tanúsítványok elismerésével. |
| --- | --- |

(14)

Az ESZA+-nak támogatást kell nyújtania az oktatási és képzési rendszerek színvonalának, befogadókészségének, eredményességének és munkaerőpiaci relevanciájának javításához, többek között a digitális tanulás előmozdításának, a nem formális és az informális tanulás érvényesítésének és az oktatók szakmai fejlődésének előmozdítása révén annak érdekében, hogy megkönnyítse a kulcskompetenciák megszerzését, különösen az alapvető készségek – többek között az egészségügyi ismeretek, a médiatudatosság, a vállalkozói készségek, a nyelvismeret, a digitális készségek és a fenntartható fejlődést szolgáló kompetenciák – tekintetében, amelyekre mindenkinek szüksége van személyisége kiteljesedéséhez és fejlődéséhez, a munkavállaláshoz, a társadalmi befogadáshoz és az aktív polgári szerepvállaláshoz. Az ESZA+-nak segítenie kell az oktatásban és képzésben való előrejutást és a munka világába való átmenetet, támogatnia kell az egész életen át tartó tanulást és a foglalkoztathatóságot, hogy mindenki számára megkönnyítse a társadalomban való teljeskörű részvételt, továbbá hozzá kell járulnia a versenyképességhez, többek között a pályakövetés révén, valamint a társadalmi és gazdasági innovációhoz azáltal, hogy támogatja azokat a fenntartható kezdeményezéseket, amelyek képesek ezeken a területeken bővülni és amelyeket a különböző célcsoportok, például a fogyatékossággal élő személyek igényeihez igazíthatóak. Az ilyen segítség, támogatás és hozzájárulás megvalósítható például online oktatással, munkahelyi képzéssel, szakmai gyakorlatokkal, duális oktatási és képzési rendszerekkel, a színvonalas és eredményes tanulószerződéses gyakorlati képzés európai keretrendszeréről szóló, 2018. március 15-i tanácsi ajánlásban meghatározottak szerinti tanulószerződéses gyakorlati képzésekkel, egész életen át tartó pályaorientációval, a készségigények előrejelzésével az iparral szoros együttműködésben, korszerű tananyagokkal és végrehajtási módszerekkel, a végzettek számának előrejelzésével és pályakövetésével, oktatók képzésével, a tanulási eredmények érvényesítésével, valamint a képesítések és az ágazati tanúsítványok elismerésével.

| (15) | Az ESZA+-ból származó támogatásokat a színvonalas, nem szegregált és inkluzív oktatáshoz és képzéshez – a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve – mindenki – különösen a hátrányos helyzetű csoportok – számára egyformán biztosított hozzáférés előmozdítására kell felhasználni, különös figyelmet fordítva a hátrányos társadalmi-gazdasági hátterű gyermekekre, az általános oktatáson és a szakképzésen – különösen a tanulószerződéses gyakorlati képzésen – keresztül a felsőfokú oktatásig, valamint a felnőttoktatás és -képzésen keresztül, beleértve a sport és a kulturális tevékenységeket is. Az ESZA+-nak célzott támogatást kell nyújtania a rászoruló tanulók számára, és csökkentenie kell az oktatási egyenlőtlenségeket, többek között a digitális szakadékot, meg kell akadályoznia és vissza kell szorítania a korai iskolaelhagyást, elő kell mozdítania az oktatási és képzési ágazatok közötti átjárhatóságot, meg kell erősítenie a nem formális és az informális tanulással való kapcsolatot, és meg kell könnyítenie mindenki számára a tanulási célú mobilitást, illetve a fogyatékossággal élők számára a hozzáférhetőséget. Ebben az összefüggésben támogatni kell az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) (6) létrehozott Erasmus+-szal való szinergiákat, különösen a hátrányos helyzetű tanulók tanulási célú mobilitásának megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

(15)

Az ESZA+-ból származó támogatásokat a színvonalas, nem szegregált és inkluzív oktatáshoz és képzéshez – a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve – mindenki – különösen a hátrányos helyzetű csoportok – számára egyformán biztosított hozzáférés előmozdítására kell felhasználni, különös figyelmet fordítva a hátrányos társadalmi-gazdasági hátterű gyermekekre, az általános oktatáson és a szakképzésen – különösen a tanulószerződéses gyakorlati képzésen – keresztül a felsőfokú oktatásig, valamint a felnőttoktatás és -képzésen keresztül, beleértve a sport és a kulturális tevékenységeket is. Az ESZA+-nak célzott támogatást kell nyújtania a rászoruló tanulók számára, és csökkentenie kell az oktatási egyenlőtlenségeket, többek között a digitális szakadékot, meg kell akadályoznia és vissza kell szorítania a korai iskolaelhagyást, elő kell mozdítania az oktatási és képzési ágazatok közötti átjárhatóságot, meg kell erősítenie a nem formális és az informális tanulással való kapcsolatot, és meg kell könnyítenie mindenki számára a tanulási célú mobilitást, illetve a fogyatékossággal élők számára a hozzáférhetőséget. Ebben az összefüggésben támogatni kell az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) (6) létrehozott Erasmus+-szal való szinergiákat, különösen a hátrányos helyzetű tanulók tanulási célú mobilitásának megkönnyítése érdekében.

| (16) | Az ESZA+-nak mindenki számára elő kell mozdítania a készségfejlesztés, valamint az új és eltérő készségek – különösen a vállalkozói és a digitális készségek és a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz szükséges készségek, valamint a zöld gazdasághoz és az „Új európai iparstratégia” című, 2020. március 10-i bizottsági közleménnyel (17) összhangban az ipari ökoszisztémákhoz szükséges készségek – elsajátításának rugalmas lehetőségeit. Az európai készségfejlesztési programmal és a kompetenciafejlesztési pályákról szóló tanácsi ajánlással összhangban az ESZA+-nak támogatnia kell a rugalmas tanulási útvonalakat, többek között a képesítéshez vezető, hozzáférhető rövid, célzott moduláris képzést annak érdekében, hogy az emberek rendelkezzenek a munkaerőpiachoz, az ipari ökoszisztémák igényeihez, a zöld és digitális átálláshoz, az innovációhoz és a társadalmi és gazdasági változásokhoz igazodó készségekkel, könnyebbé váljon az átképzés és a készségfejlesztés, a foglalkoztathatóság, a pályamódosítás, a földrajzi és ágazati mobilitás, valamint biztosítható legyen különösen az alacsonyan képzett személyek, a fogyatékossággal élő személyek és az alulképzett felnőttek támogatása. Az ESZA+-nak szintén elő kell segítenie az integrált készségekkel kapcsolatos támogatás nyújtását az egyének számára – beleértve a foglalkoztatott, az önfoglalkoztató és a munkanélküli személyeket is –, olyan eszközök révén, mint például az egyéni tanulmányi számlák. |
| --- | --- |

(16)

Az ESZA+-nak mindenki számára elő kell mozdítania a készségfejlesztés, valamint az új és eltérő készségek – különösen a vállalkozói és a digitális készségek és a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz szükséges készségek, valamint a zöld gazdasághoz és az „Új európai iparstratégia” című, 2020. március 10-i bizottsági közleménnyel (17) összhangban az ipari ökoszisztémákhoz szükséges készségek – elsajátításának rugalmas lehetőségeit. Az európai készségfejlesztési programmal és a kompetenciafejlesztési pályákról szóló tanácsi ajánlással összhangban az ESZA+-nak támogatnia kell a rugalmas tanulási útvonalakat, többek között a képesítéshez vezető, hozzáférhető rövid, célzott moduláris képzést annak érdekében, hogy az emberek rendelkezzenek a munkaerőpiachoz, az ipari ökoszisztémák igényeihez, a zöld és digitális átálláshoz, az innovációhoz és a társadalmi és gazdasági változásokhoz igazodó készségekkel, könnyebbé váljon az átképzés és a készségfejlesztés, a foglalkoztathatóság, a pályamódosítás, a földrajzi és ágazati mobilitás, valamint biztosítható legyen különösen az alacsonyan képzett személyek, a fogyatékossággal élő személyek és az alulképzett felnőttek támogatása. Az ESZA+-nak szintén elő kell segítenie az integrált készségekkel kapcsolatos támogatás nyújtását az egyének számára – beleértve a foglalkoztatott, az önfoglalkoztató és a munkanélküli személyeket is –, olyan eszközök révén, mint például az egyéni tanulmányi számlák.

| (17) | Az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) (7) létrehozott Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogrammal (a továbbiakban: a Horizont Európa) való szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy az ESZA+ képes legyen biztosítani a Horizont Európa által támogatott innovatív tantervek általános beépülését és szélesebb körre való adaptálását, annak érdekében, hogy az emberek elsajátíthassák a jövő munkahelyeihez szükséges készségeket és kompetenciákat. |
| --- | --- |

(17)

Az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) (7) létrehozott Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogrammal (a továbbiakban: a Horizont Európa) való szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy az ESZA+ képes legyen biztosítani a Horizont Európa által támogatott innovatív tantervek általános beépülését és szélesebb körre való adaptálását, annak érdekében, hogy az emberek elsajátíthassák a jövő munkahelyeihez szükséges készségeket és kompetenciákat.

| (18) | Az ESZA+-nak támogatnia kell a tagállamok azon erőfeszítéseit, amelyekkel egyrészt a szegénység felszámolásához kívánnak hozzájárulni, hogy megszűnjön a nemzedékről nemzedékre öröklődő hátrányos helyzet, másrészt pedig elő kívánják mozdítani a társadalmi befogadást olyan módon, hogy mindenki számára biztosítják az esélyegyenlőséget, csökkentik az akadályokat, fellépnek a hátrányos megkülönböztetéssel szemben és kezelik az egészségi egyenlőtlenségeket. Ehhez számos olyan szakpolitikát kell mozgósítani, amelyek nemtől, szexuális irányultságtól, életkortól, vallástól vagy meggyőződéstől, faji vagy etnikai hovatartozástól függetlenül a leghátrányosabb helyzetben lévőket szolgálják, különösen a marginalizált közösségeket, például a romákat, a fogyatékossággal élőket vagy a krónikus betegségben szenvedőket, a hajléktalanokat, a gyermekeket és az időseket. Az ESZA+-nak elő kell segítenie a munkaerőpiacról kiszoruló emberek aktív bevonását, társadalmi-gazdasági beilleszkedésük biztosítása érdekében. Az ESZA+-t fel kell használni annak elősegítésére is, hogy javuljon az időbeni és egyenlő hozzáférés az olyan megfizethető, fenntartható és magas színvonalú szolgáltatásokhoz, amelyek előmozdítják a lakhatáshoz és a személyközpontú ellátáshoz – így például az egészségügyi ellátáshoz és a tartós ápoláshoz-gondozáshoz, különösen a családi és közösségi alapú ellátási szolgáltatásokhoz – való hozzáférést. Az ESZA+-nak hozzá kell járulnia a szociális védelmi rendszerek korszerűsítéséhez, kiemelt figyelmet fordítva a gyermekekre és a hátrányos helyzetű csoportokra, továbbá különösen azzal a céllal, hogy a fogyatékossággal élők számára is előmozdítsa az ilyen rendszerek hozzáférhetőségét. |
| --- | --- |

(18)

Az ESZA+-nak támogatnia kell a tagállamok azon erőfeszítéseit, amelyekkel egyrészt a szegénység felszámolásához kívánnak hozzájárulni, hogy megszűnjön a nemzedékről nemzedékre öröklődő hátrányos helyzet, másrészt pedig elő kívánják mozdítani a társadalmi befogadást olyan módon, hogy mindenki számára biztosítják az esélyegyenlőséget, csökkentik az akadályokat, fellépnek a hátrányos megkülönböztetéssel szemben és kezelik az egészségi egyenlőtlenségeket. Ehhez számos olyan szakpolitikát kell mozgósítani, amelyek nemtől, szexuális irányultságtól, életkortól, vallástól vagy meggyőződéstől, faji vagy etnikai hovatartozástól függetlenül a leghátrányosabb helyzetben lévőket szolgálják, különösen a marginalizált közösségeket, például a romákat, a fogyatékossággal élőket vagy a krónikus betegségben szenvedőket, a hajléktalanokat, a gyermekeket és az időseket. Az ESZA+-nak elő kell segítenie a munkaerőpiacról kiszoruló emberek aktív bevonását, társadalmi-gazdasági beilleszkedésük biztosítása érdekében. Az ESZA+-t fel kell használni annak elősegítésére is, hogy javuljon az időbeni és egyenlő hozzáférés az olyan megfizethető, fenntartható és magas színvonalú szolgáltatásokhoz, amelyek előmozdítják a lakhatáshoz és a személyközpontú ellátáshoz – így például az egészségügyi ellátáshoz és a tartós ápoláshoz-gondozáshoz, különösen a családi és közösségi alapú ellátási szolgáltatásokhoz – való hozzáférést. Az ESZA+-nak hozzá kell járulnia a szociális védelmi rendszerek korszerűsítéséhez, kiemelt figyelmet fordítva a gyermekekre és a hátrányos helyzetű csoportokra, továbbá különösen azzal a céllal, hogy a fogyatékossággal élők számára is előmozdítsa az ilyen rendszerek hozzáférhetőségét.

| (19) | Az ESZA+-nak hozzá kell járulnia a szegénység felszámolásához azáltal, hogy támogatja azokat a nemzeti programokat, amelyek az élelmiszerhiány és az anyagi nélkülözés enyhítését, illetve a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek és a leginkább rászoruló személyek társadalmi integrációjának elősegítését célozzák. Annak érdekében, hogy uniós szinten az ESZA+ megosztott irányítású ága alá tartozó forrásoknak legalább 4 %-a a leginkább rászoruló személyeket támogassa, a tagállamoknak az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 3 %-át a mélyszegénységnek a társadalmi kirekesztettségben legnagyobb szerepet játszó formái, azaz például a hajléktalanság, a gyermekszegénység és az élelmiszerhiány kezelésére kell allokálniuk. A leginkább rászoruló személyeknek nyújtott élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás nem helyettesítheti a nemzeti szociális rendszerek vagy a nemzeti jog alapján számukra nyújtott meglévő szociális ellátásokat. A tevékenységek jellegéből és abból fakadóan, hogy milyen típusú végső kedvezményezettekre irányulnak, egyszerűbb szabályok alkalmazására van szükség az olyan támogatások esetében, amelyek a leginkább rászoruló személyek anyagi nélkülözését hivatottak orvosolni. |
| --- | --- |

(19)

Az ESZA+-nak hozzá kell járulnia a szegénység felszámolásához azáltal, hogy támogatja azokat a nemzeti programokat, amelyek az élelmiszerhiány és az anyagi nélkülözés enyhítését, illetve a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek és a leginkább rászoruló személyek társadalmi integrációjának elősegítését célozzák. Annak érdekében, hogy uniós szinten az ESZA+ megosztott irányítású ága alá tartozó forrásoknak legalább 4 %-a a leginkább rászoruló személyeket támogassa, a tagállamoknak az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 3 %-át a mélyszegénységnek a társadalmi kirekesztettségben legnagyobb szerepet játszó formái, azaz például a hajléktalanság, a gyermekszegénység és az élelmiszerhiány kezelésére kell allokálniuk. A leginkább rászoruló személyeknek nyújtott élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás nem helyettesítheti a nemzeti szociális rendszerek vagy a nemzeti jog alapján számukra nyújtott meglévő szociális ellátásokat. A tevékenységek jellegéből és abból fakadóan, hogy milyen típusú végső kedvezményezettekre irányulnak, egyszerűbb szabályok alkalmazására van szükség az olyan támogatások esetében, amelyek a leginkább rászoruló személyek anyagi nélkülözését hivatottak orvosolni.

| (20) | mivel folyamatosan szükség van az Unió egészébe irányuló migrációs áramlások kezelésére irányuló erőfeszítések fokozására, illetve a szolidaritási és felelősség-megosztási erőfeszítések egységes, szilárd és következetes támogatásának biztosítása érdekében az ESZA+-nak támogatást kell nyújtania a harmadik országbeli állampolgárok, köztük a migránsok társadalmi-gazdasági beilleszkedésének előmozdításához, és ennek keretében az MMIA-ból, az ERFA-ból és más uniós alapokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő, helyi szintű olyan kezdeményezésekre is lehetőséget kell biztosítani, amelyek kedvező hatást gyakorolhatnak a harmadik országbeli állampolgárok befogadására. |
| --- | --- |

(20)

mivel folyamatosan szükség van az Unió egészébe irányuló migrációs áramlások kezelésére irányuló erőfeszítések fokozására, illetve a szolidaritási és felelősség-megosztási erőfeszítések egységes, szilárd és következetes támogatásának biztosítása érdekében az ESZA+-nak támogatást kell nyújtania a harmadik országbeli állampolgárok, köztük a migránsok társadalmi-gazdasági beilleszkedésének előmozdításához, és ennek keretében az MMIA-ból, az ERFA-ból és más uniós alapokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő, helyi szintű olyan kezdeményezésekre is lehetőséget kell biztosítani, amelyek kedvező hatást gyakorolhatnak a harmadik országbeli állampolgárok befogadására.

| (21) | Tekintettel az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés fontosságára, az ESZA+-nak biztosítania kell az (EU) 2021/522 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) létrehozott „EU az egészségért” programmal való szinergiákat és kiegészítő jelleget, és az ESZA+ hatályának ki kell terjednie a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésére. |
| --- | --- |

(21)

Tekintettel az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés fontosságára, az ESZA+-nak biztosítania kell az (EU) 2021/522 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) létrehozott „EU az egészségért” programmal való szinergiákat és kiegészítő jelleget, és az ESZA+ hatályának ki kell terjednie a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésére.

| (22) | Az ESZA+-nak támogatnia kell a szakpolitikák és a rendszerek reformját a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, a kiszolgáltatott személyek egészségügyi ellátáshoz való hozzáférése, a tartós ápolás-gondozás, az oktatás és a képzés területén, hozzájárulva a szegénység felszámolásához. Az európai szemeszterrel való nagyobb összhang érdekében az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló forrásokból a tagállamoknak egy megfelelő összeget kell allokálniuk az olyan strukturális kihívásokkal kapcsolatos országspecifikus ajánlások végrehajtására, amelyeket az ESZA+ hatálya alá tartozó többéves beruházások keretében célszerű kezelni, figyelembe véve a pillért, a szociális mutatók eredménytábláját – a szociális pillér cselekvési tervében rögzített új célok elfogadását követően módosított változatában – és a regionális sajátosságokat. A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell az ESZA+ megosztott irányítású ága és más uniós alapok, programok és eszközök, például az Igazságos Átmenet Alap, az ERFA, az „EU az egészségért program”, az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, az (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (21) létrehozott, az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, az ETHAA, az Erasmus+, az MMIA, a Horizont Európa, az EMVA, az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (22) (8) létrehozott Digitális Európa program, az InvestEU program, az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (23) (9) létrehozott Kreatív Európa program, az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (24) (10) létrehozott Európai Szolidaritási Testület és az (EU) 2021/240 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (25) létrehozott Technikai Támogatási Eszköz közötti koherenciát, koordinációt és kiegészítő jelleget. A Bizottságnak és a tagállamoknak mindenekelőtt a folyamat valamennyi szakaszában biztosítania kell a hatékony koordinációt a különböző finanszírozási források – és az azokhoz tartozó technikai segítségnyújtás – közötti összhang, koherencia, kiegészítő jelleg és szinergia biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(22)

Az ESZA+-nak támogatnia kell a szakpolitikák és a rendszerek reformját a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, a kiszolgáltatott személyek egészségügyi ellátáshoz való hozzáférése, a tartós ápolás-gondozás, az oktatás és a képzés területén, hozzájárulva a szegénység felszámolásához. Az európai szemeszterrel való nagyobb összhang érdekében az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló forrásokból a tagállamoknak egy megfelelő összeget kell allokálniuk az olyan strukturális kihívásokkal kapcsolatos országspecifikus ajánlások végrehajtására, amelyeket az ESZA+ hatálya alá tartozó többéves beruházások keretében célszerű kezelni, figyelembe véve a pillért, a szociális mutatók eredménytábláját – a szociális pillér cselekvési tervében rögzített új célok elfogadását követően módosított változatában – és a regionális sajátosságokat. A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell az ESZA+ megosztott irányítású ága és más uniós alapok, programok és eszközök, például az Igazságos Átmenet Alap, az ERFA, az „EU az egészségért program”, az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (20) létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, az (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (21) létrehozott, az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, az ETHAA, az Erasmus+, az MMIA, a Horizont Európa, az EMVA, az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (22) (8) létrehozott Digitális Európa program, az InvestEU program, az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (23) (9) létrehozott Kreatív Európa program, az (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi rendelettel (24) (10) létrehozott Európai Szolidaritási Testület és az (EU) 2021/240 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (25) létrehozott Technikai Támogatási Eszköz közötti koherenciát, koordinációt és kiegészítő jelleget. A Bizottságnak és a tagállamoknak mindenekelőtt a folyamat valamennyi szakaszában biztosítania kell a hatékony koordinációt a különböző finanszírozási források – és az azokhoz tartozó technikai segítségnyújtás – közötti összhang, koherencia, kiegészítő jelleg és szinergia biztosítása érdekében.

| (23) | Az ESZA+ azáltal, hogy támogatja az e rendeletben foglalt egyedi célkitűzéseket, többek között hozzájárulva az (EU) 2021/... rendeletben (11) említettek szerinti, „egy szociálisabb és befogadóbb Európa megteremtése a szociális jogok európai pillérének végrehajtásával” elnevezésű szakpolitikai célkitűzéshez, továbbra is hozzá fog járulni a pillér végrehajtását célzó területi és helyi fejlesztési stratégiákhoz. Támogatni fogja az említett rendelet 28. cikkében meghatározott eszközöket, és ezáltal hozzá fog járulni az (EU) 2021/... rendeletben (11) említettek szerinti, „egy polgárokhoz közelebb álló Európa megteremtése minden térségtípus fenntartható és integrált fejlődésének előmozdítása és helyi kezdeményezések révén” elnevezésű szakpolitikai célkitűzés megvalósításához, többek között a szegénység csökkentését és a társadalmi befogadást célzó intézkedések révén, figyelembe véve a városi, vidéki és part menti régiók sajátosságait a városokban és régiókban tapasztalható társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek kezelése céljából. |
| --- | --- |

(23)

Az ESZA+ azáltal, hogy támogatja az e rendeletben foglalt egyedi célkitűzéseket, többek között hozzájárulva az (EU) 2021/... rendeletben (11) említettek szerinti, „egy szociálisabb és befogadóbb Európa megteremtése a szociális jogok európai pillérének végrehajtásával” elnevezésű szakpolitikai célkitűzéshez, továbbra is hozzá fog járulni a pillér végrehajtását célzó területi és helyi fejlesztési stratégiákhoz. Támogatni fogja az említett rendelet 28. cikkében meghatározott eszközöket, és ezáltal hozzá fog járulni az (EU) 2021/... rendeletben (11) említettek szerinti, „egy polgárokhoz közelebb álló Európa megteremtése minden térségtípus fenntartható és integrált fejlődésének előmozdítása és helyi kezdeményezések révén” elnevezésű szakpolitikai célkitűzés megvalósításához, többek között a szegénység csökkentését és a társadalmi befogadást célzó intézkedések révén, figyelembe véve a városi, vidéki és part menti régiók sajátosságait a városokban és régiókban tapasztalható társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek kezelése céljából.

| (24) | A pillérben meghatározott európai szociális dimenzió megfelelő érvényesülésének, illetve annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokból egy minimumösszeg a leginkább rászorulókhoz jusson el, a tagállamoknak az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 25 %-át a társadalmi befogadás előmozdítására kell allokálniuk. |
| --- | --- |

(24)

A pillérben meghatározott európai szociális dimenzió megfelelő érvényesülésének, illetve annak biztosítása érdekében, hogy a forrásokból egy minimumösszeg a leginkább rászorulókhoz jusson el, a tagállamoknak az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 25 %-át a társadalmi befogadás előmozdítására kell allokálniuk.

| (25) | Az Unión belüli gyermekszegénység tartósan magas szintjének kezelése érdekében, valamint a pillér 11. alapelvével összhangban – amely kimondja, hogy a gyermekeknek joguk van a szegénység elleni védelemhez, a hátrányos helyzetű gyermekeknek pedig joguk van az esélyegyenlőséget javító külön intézkedésekhez –a tagállamoknak az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló forrásokból egy megfelelő összeget a gyermekgarancia végrehajtására kell programozniuk a gyermekszegénység kezelését célzó tevékenységek révén, az ESZA+ egyedi célkitűzéseivel összhangban, amelyek lehetővé teszik, hogy a forrásokat a gyermekeknek a gyermekgondozáshoz, az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a tisztességes lakhatáshoz és a megfelelő táplálkozáshoz való egyenlő hozzáférését közvetlenül támogató intézkedésekre programozzák. Azoknak a tagállamoknak, amelyekben az Eurostat adatai alapján a 2017–2019-es időszakban a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett 18 év alatti gyermekek aránya átlagosan meghaladta az uniós átlagot, az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 5 %-át az említett tevékenységekre kell allokálniuk. Az ezen tematikus koncentráció követelményéhez hozzájáruló műveleteket bele kell számítani a társadalmi befogadásra vonatkozó 25 %-os tematikus koncentráció követelményébe, amennyiben azok a vonatkozó egyedi célkitűzések alapján vannak programozva. |
| --- | --- |

(25)

Az Unión belüli gyermekszegénység tartósan magas szintjének kezelése érdekében, valamint a pillér 11. alapelvével összhangban – amely kimondja, hogy a gyermekeknek joguk van a szegénység elleni védelemhez, a hátrányos helyzetű gyermekeknek pedig joguk van az esélyegyenlőséget javító külön intézkedésekhez –a tagállamoknak az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló forrásokból egy megfelelő összeget a gyermekgarancia végrehajtására kell programozniuk a gyermekszegénység kezelését célzó tevékenységek révén, az ESZA+ egyedi célkitűzéseivel összhangban, amelyek lehetővé teszik, hogy a forrásokat a gyermekeknek a gyermekgondozáshoz, az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a tisztességes lakhatáshoz és a megfelelő táplálkozáshoz való egyenlő hozzáférését közvetlenül támogató intézkedésekre programozzák. Azoknak a tagállamoknak, amelyekben az Eurostat adatai alapján a 2017–2019-es időszakban a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett 18 év alatti gyermekek aránya átlagosan meghaladta az uniós átlagot, az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 5 %-át az említett tevékenységekre kell allokálniuk. Az ezen tematikus koncentráció követelményéhez hozzájáruló műveleteket bele kell számítani a társadalmi befogadásra vonatkozó 25 %-os tematikus koncentráció követelményébe, amennyiben azok a vonatkozó egyedi célkitűzések alapján vannak programozva.

| (26) | Egy súlyos gazdasági válságot követően a befogadó gazdasági fellendülés elősegítése, valamint a munka változó világában az ifjúsági foglalkoztatás támogatása érdekében, továbbá tekintettel az ifjúsági munkanélküliség és inaktivitás tartósan magas szintjére néhány tagállamban és régióban, arra van szükség, hogy ESZA+-forrásaikból a tagállamok megfelelő összeget fordítsanak a fiatalok foglalkoztatását és készségeit támogató intézkedésekre, többek között az ifjúsági garancia alá tartozó rendszerek végrehajtásán keresztül. Építve az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által a 2014–2020-as programozási időszakban az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) szerint támogatott, egyéneket célzó intézkedésekre, valamint a levont tanulságokra, a tagállamoknak továbbra is támogatniuk kell a fiatalokat a minőségi foglalkoztatásba és az oktatásba való visszatérést célzó intézkedésekkel, és be kell ruházniuk a korai megelőzésbe és hatékony tájékoztatásba, adott esetben elsőbbséget biztosítva a tartósan munkanélküli, inaktív és hátrányos helyzetű fiatalok számára, például az ifjúsági munka révén. A tagállamoknak olyan intézkedésekbe is be kell ruházniuk, amelyek megkönnyítik a tanulásból a munka világába történő átmenetet, illetve a foglalkoztatási szolgálatok megfelelő kapacitással való ellátását azzal a céllal, hogy személyre szabott és holisztikus szolgáltatásokat, valamint célzottabb ajánlatokat kínáljanak a fiataloknak. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésnek az ESZA+-ba való teljeskörű integrálásával a fiatalok foglalkoztatását célzó intézkedések végrehajtása eredményesebbé és hatékonyabbá válik majd, és azok alkalmazási köre ki fog terjedni a strukturális intézkedésekre és reformokra is, ezáltal jobb összhangot biztosítva az uniós finanszírozású támogatás és a megerősített ifjúsági garancia végrehajtása között. A készségfejlesztésnek, valamint az új és eltérő készségek elsajátításának segítenie kell a fiatalokat abban, hogy élni tudjanak a növekvő ágazatokban rejlő lehetőségekkel, és fel kell készítenie őket a munka jellegének megváltozására, valamint a zöld és digitális átátállásból és az uniós ipari ökoszisztémák átalakulásából fakadó lehetőségek kiaknázására is. Ezért azoknak a tagállamoknak, amelyekben az Eurostat adatai alapján a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő, 15 és 29 év közötti fiatalok átlagos aránya a 2017 és 2019 közötti időszakban meghaladta az uniós átlagot, az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 12,5 %-át ezekhez az intézkedésekhez kell allokálniuk. |
| --- | --- |

(26)

Egy súlyos gazdasági válságot követően a befogadó gazdasági fellendülés elősegítése, valamint a munka változó világában az ifjúsági foglalkoztatás támogatása érdekében, továbbá tekintettel az ifjúsági munkanélküliség és inaktivitás tartósan magas szintjére néhány tagállamban és régióban, arra van szükség, hogy ESZA+-forrásaikból a tagállamok megfelelő összeget fordítsanak a fiatalok foglalkoztatását és készségeit támogató intézkedésekre, többek között az ifjúsági garancia alá tartozó rendszerek végrehajtásán keresztül. Építve az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által a 2014–2020-as programozási időszakban az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) szerint támogatott, egyéneket célzó intézkedésekre, valamint a levont tanulságokra, a tagállamoknak továbbra is támogatniuk kell a fiatalokat a minőségi foglalkoztatásba és az oktatásba való visszatérést célzó intézkedésekkel, és be kell ruházniuk a korai megelőzésbe és hatékony tájékoztatásba, adott esetben elsőbbséget biztosítva a tartósan munkanélküli, inaktív és hátrányos helyzetű fiatalok számára, például az ifjúsági munka révén. A tagállamoknak olyan intézkedésekbe is be kell ruházniuk, amelyek megkönnyítik a tanulásból a munka világába történő átmenetet, illetve a foglalkoztatási szolgálatok megfelelő kapacitással való ellátását azzal a céllal, hogy személyre szabott és holisztikus szolgáltatásokat, valamint célzottabb ajánlatokat kínáljanak a fiataloknak. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésnek az ESZA+-ba való teljeskörű integrálásával a fiatalok foglalkoztatását célzó intézkedések végrehajtása eredményesebbé és hatékonyabbá válik majd, és azok alkalmazási köre ki fog terjedni a strukturális intézkedésekre és reformokra is, ezáltal jobb összhangot biztosítva az uniós finanszírozású támogatás és a megerősített ifjúsági garancia végrehajtása között. A készségfejlesztésnek, valamint az új és eltérő készségek elsajátításának segítenie kell a fiatalokat abban, hogy élni tudjanak a növekvő ágazatokban rejlő lehetőségekkel, és fel kell készítenie őket a munka jellegének megváltozására, valamint a zöld és digitális átátállásból és az uniós ipari ökoszisztémák átalakulásából fakadó lehetőségek kiaknázására is. Ezért azoknak a tagállamoknak, amelyekben az Eurostat adatai alapján a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő, 15 és 29 év közötti fiatalok átlagos aránya a 2017 és 2019 közötti időszakban meghaladta az uniós átlagot, az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 12,5 %-át ezekhez az intézkedésekhez kell allokálniuk.

| (27) | Az EUMSZ 349. cikkével, valamint az 1994-es csatlakozási okmányhoz csatolt, a strukturális alapok Finnországban, Norvégiában és Svédországban való alkalmazása keretében a 6. célkitűzésre irányadó különleges rendelkezésekről szóló 6. jegyzőkönyv (27) 2. cikkével összhangban a legkülső régiók, illetve a ritkán lakott északi régiók a közös politikák és az uniós programok keretében egyedi intézkedésekre jogosultak. Az állandó korlátok – például az elnéptelenedés – miatt ezek a régiók egyedi támogatást igényelnek. |
| --- | --- |

(27)

Az EUMSZ 349. cikkével, valamint az 1994-es csatlakozási okmányhoz csatolt, a strukturális alapok Finnországban, Norvégiában és Svédországban való alkalmazása keretében a 6. célkitűzésre irányadó különleges rendelkezésekről szóló 6. jegyzőkönyv (27) 2. cikkével összhangban a legkülső régiók, illetve a ritkán lakott északi régiók a közös politikák és az uniós programok keretében egyedi intézkedésekre jogosultak. Az állandó korlátok – például az elnéptelenedés – miatt ezek a régiók egyedi támogatást igényelnek.

| (28) | Az ESZA+ által támogatott intézkedések hatékony és eredményes végrehajtása a jó kormányzáson, továbbá az érintett területi szintek valamennyi szereplője közötti, illetve a társadalmi-gazdasági szereplőkkel – különösen a szociális partnerekkel és a civil társadalmi szervezetekkel – való partnerségen múlik. Alapvetően fontos ezért, hogy az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló forrásokból a tagállamok megfelelő összeget allokáljanak arra, hogy biztosítsák a szociális partnereknek és a civil társadalmi szervezeteknek az ESZA+ megosztott irányítású ágának végrehajtásában való érdemi részvételét. E részvétel magában kell, hogy foglalja a civil társadalmat képviselő érintett szerveket, például a környezetvédelmi partnereket, a nem kormányzati szervezeteket, valamint a társadalmi befogadás, az alapvető jogok, a fogyatékossággal élő személyek jogai, a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség előmozdításáért felelős szerveket. Azoknak a tagállamoknak, amelyek számára az országspecifikus ajánlások a szociális partnerek vagy a civil társadalmi szervezetek kapacitásépítését javasolták, az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 0,25 %-át erre a célra kell allokálniuk, tekintettel az e területen fennálló egyedi szükségleteikre. |
| --- | --- |

(28)

Az ESZA+ által támogatott intézkedések hatékony és eredményes végrehajtása a jó kormányzáson, továbbá az érintett területi szintek valamennyi szereplője közötti, illetve a társadalmi-gazdasági szereplőkkel – különösen a szociális partnerekkel és a civil társadalmi szervezetekkel – való partnerségen múlik. Alapvetően fontos ezért, hogy az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló forrásokból a tagállamok megfelelő összeget allokáljanak arra, hogy biztosítsák a szociális partnereknek és a civil társadalmi szervezeteknek az ESZA+ megosztott irányítású ágának végrehajtásában való érdemi részvételét. E részvétel magában kell, hogy foglalja a civil társadalmat képviselő érintett szerveket, például a környezetvédelmi partnereket, a nem kormányzati szervezeteket, valamint a társadalmi befogadás, az alapvető jogok, a fogyatékossággal élő személyek jogai, a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség előmozdításáért felelős szerveket. Azoknak a tagállamoknak, amelyek számára az országspecifikus ajánlások a szociális partnerek vagy a civil társadalmi szervezetek kapacitásépítését javasolták, az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 0,25 %-át erre a célra kell allokálniuk, tekintettel az e területen fennálló egyedi szükségleteikre.

| (29) | A társadalmi innováció támogatása elengedhetetlen ahhoz, hogy a szakpolitikák képesek legyenek hatékonyabban reagálni a társadalmi változásokra, és hogy az innovatív megoldások ösztönzésben és támogatásban részesüljenek. A szakpolitikák hatékonyságának javítása szempontjából kulcsfontosságú különösen az, hogy az innovatív megoldások elterjesztésüket megelőzően tesztelésen és értékelésen essenek át, ennélfogva az ESZA+-ból nyújtott egyedi támogatás indokolt. A szociális gazdasághoz tartozó vállalkozások alapvető szerepet játszhatnak a társadalmi innováció megvalósításában, valamint a gazdasági és társadalmi rezilienciához való hozzájárulásban. A szociális gazdasághoz tartozó vállalkozás meghatározása összhangban kell, hogy legyen a nemzeti jogban, valamint az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekben rögzített meghatározásokkal. Továbbá az egymástól való tanulás, valamint az ismeretek és a gyakorlatok cseréjének fokozása érdekében a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy az ESZA+ egyedi célkitűzéseivel összhangban folytassák a megosztott irányítás alá tartozó transznacionális együttműködési intézkedéseiket a foglalkoztatás, az oktatás és a képzés, valamint a társadalmi befogadás területén. |
| --- | --- |

(29)

A társadalmi innováció támogatása elengedhetetlen ahhoz, hogy a szakpolitikák képesek legyenek hatékonyabban reagálni a társadalmi változásokra, és hogy az innovatív megoldások ösztönzésben és támogatásban részesüljenek. A szakpolitikák hatékonyságának javítása szempontjából kulcsfontosságú különösen az, hogy az innovatív megoldások elterjesztésüket megelőzően tesztelésen és értékelésen essenek át, ennélfogva az ESZA+-ból nyújtott egyedi támogatás indokolt. A szociális gazdasághoz tartozó vállalkozások alapvető szerepet játszhatnak a társadalmi innováció megvalósításában, valamint a gazdasági és társadalmi rezilienciához való hozzájárulásban. A szociális gazdasághoz tartozó vállalkozás meghatározása összhangban kell, hogy legyen a nemzeti jogban, valamint az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekben rögzített meghatározásokkal. Továbbá az egymástól való tanulás, valamint az ismeretek és a gyakorlatok cseréjének fokozása érdekében a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy az ESZA+ egyedi célkitűzéseivel összhangban folytassák a megosztott irányítás alá tartozó transznacionális együttműködési intézkedéseiket a foglalkoztatás, az oktatás és a képzés, valamint a társadalmi befogadás területén.

| (30) | A tagállamoknak és a Bizottságnak gondoskodniuk kell arról, hogy az ESZA+ hozzájáruljon a nemek közötti egyenlőség előmozdításához az EUMSZ 8. cikkével összhangban, hogy minden területen elősegítse a nők és a férfiak közötti egyenlő bánásmódot és esélyegyenlőséget, beleértve a munkaerőpiaci részvételt, valamint a foglalkoztatási feltételeket és a szakmai előmenetelt is. Gondoskodniuk kell továbbá arról, hogy az ESZA+ előmozdítsa az esélyegyenlőséget megkülönböztetés nélkül mindenki számára az EUMSZ 10. cikkével összhangban, támogassa a fogyatékossággal élő személyek másokkal azonos alapon történő társadalmi befogadását, illetve hozzájáruljon a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-án New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezmény végrehajtásához. Az ESZA+-nak hozzá kell járulnia a fogyatékossággal élő személyek esetében a hozzáférhetőség előmozdításához azzal a céllal, hogy javítsa a foglalkoztatásba, illetve az oktatásba és a képzésbe való integrációjukat, és ezáltal ösztönözze befogadásukat az élet minden területén. E hozzáférhetőség előmozdítását a programok előkészítésének, monitoringjának, végrehajtásának és értékelésének minden területén és minden szakaszában időben és egységes módon kell figyelembe venni, miközben a nemek közti egyenlőséget és esélyegyenlőséget elősegítő konkrét intézkedések meghozatalát is biztosítani kell. Az ESZA+-nak elő kell segítenie a bentlakásos vagy intézményi gondozásról a családi és közösségi alapú ellátásra való áttérést, különösen azok esetében, akik többszörös hátrányos megkülönböztetéssel szembesülnek. Az ESZA+ nem támogathat olyan intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a szegregációhoz vagy a társadalmi kirekesztéshez. Az (EU) 2021/... rendelet (12) úgy rendelkezik, hogy – bizonyos kivételektől eltekintve, amelyek esetében egyedi rendelkezéseket szükséges megállapítani az ESZA+ megosztott irányítású ágára vonatkozóan –, a kiadások elszámolhatóságának szabályait nemzeti szinten kell meghatározni. |
| --- | --- |

(30)

A tagállamoknak és a Bizottságnak gondoskodniuk kell arról, hogy az ESZA+ hozzájáruljon a nemek közötti egyenlőség előmozdításához az EUMSZ 8. cikkével összhangban, hogy minden területen elősegítse a nők és a férfiak közötti egyenlő bánásmódot és esélyegyenlőséget, beleértve a munkaerőpiaci részvételt, valamint a foglalkoztatási feltételeket és a szakmai előmenetelt is. Gondoskodniuk kell továbbá arról, hogy az ESZA+ előmozdítsa az esélyegyenlőséget megkülönböztetés nélkül mindenki számára az EUMSZ 10. cikkével összhangban, támogassa a fogyatékossággal élő személyek másokkal azonos alapon történő társadalmi befogadását, illetve hozzájáruljon a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-án New Yorkban elfogadott ENSZ-egyezmény végrehajtásához. Az ESZA+-nak hozzá kell járulnia a fogyatékossággal élő személyek esetében a hozzáférhetőség előmozdításához azzal a céllal, hogy javítsa a foglalkoztatásba, illetve az oktatásba és a képzésbe való integrációjukat, és ezáltal ösztönözze befogadásukat az élet minden területén. E hozzáférhetőség előmozdítását a programok előkészítésének, monitoringjának, végrehajtásának és értékelésének minden területén és minden szakaszában időben és egységes módon kell figyelembe venni, miközben a nemek közti egyenlőséget és esélyegyenlőséget elősegítő konkrét intézkedések meghozatalát is biztosítani kell. Az ESZA+-nak elő kell segítenie a bentlakásos vagy intézményi gondozásról a családi és közösségi alapú ellátásra való áttérést, különösen azok esetében, akik többszörös hátrányos megkülönböztetéssel szembesülnek. Az ESZA+ nem támogathat olyan intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a szegregációhoz vagy a társadalmi kirekesztéshez. Az (EU) 2021/... rendelet (12) úgy rendelkezik, hogy – bizonyos kivételektől eltekintve, amelyek esetében egyedi rendelkezéseket szükséges megállapítani az ESZA+ megosztott irányítású ágára vonatkozóan –, a kiadások elszámolhatóságának szabályait nemzeti szinten kell meghatározni.

| (31) | Valamennyi műveletet az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) tiszteletben tartásával kell kiválasztani és végrehajtani. A Bizottságnak minden tőle telhetőt meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a panaszokat, köztük a Charta megsértésével kapcsolatos panaszokat is időben kivizsgálják, és az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című, 2017. január 19-i bizottsági közleménnyel összhangban tájékoztatnia kell a panasztevőt a vizsgálat eredményéről. |
| --- | --- |

(31)

Valamennyi műveletet az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) tiszteletben tartásával kell kiválasztani és végrehajtani. A Bizottságnak minden tőle telhetőt meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a panaszokat, köztük a Charta megsértésével kapcsolatos panaszokat is időben kivizsgálják, és az „Uniós jog: jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című, 2017. január 19-i bizottsági közleménnyel összhangban tájékoztatnia kell a panasztevőt a vizsgálat eredményéről.

| (32) | Az adatgyűjtés adminisztratív terheinek csökkentése érdekében a jelentéstételi követelményeknek a lehető legegyszerűbbeknek kell lenniük. A tagállamok engedélyezhetik az irányító hatóságok számára, hogy adatokat nyerjenek ki a nyilvántartásokból, amennyiben azok a nyilvántartásokban vagy azokkal egyenértékű forrásokban rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

(32)

Az adatgyűjtés adminisztratív terheinek csökkentése érdekében a jelentéstételi követelményeknek a lehető legegyszerűbbeknek kell lenniük. A tagállamok engedélyezhetik az irányító hatóságok számára, hogy adatokat nyerjenek ki a nyilvántartásokból, amennyiben azok a nyilvántartásokban vagy azokkal egyenértékű forrásokban rendelkezésre állnak.

| (33) | A személyes adatok e rendelet keretei között végzett kezelése tekintetében e rendelet alkalmazása céljából a nemzeti adatkezelőknek az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (28) összhangban kell végezniük e rendelet szerinti feladataikat. Biztosítani kell az „anyagi nélkülözés kezelése élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás leginkább rászoruló személyeknek, köztük gyermekeknek való nyújtása útján, valamint az említettek társadalmi befogadását támogató kísérő intézkedések végrehajtása” elnevezésű egyedi célkitűzés szerinti műveletek végső kedvezményezettjei méltóságának és magánéletének tiszteletben tartását. A megbélyegzés elkerülése érdekében az élelmiszerben és/vagy alapvető anyagi támogatásban részesülő személyektől nem követelhető meg, hogy a támogatásban való részesüléskor vagy az ESZA+ által segített, leginkább rászoruló személyekről szóló felmérésekben való részvételük során azonosítsák magukat. |
| --- | --- |

(33)

A személyes adatok e rendelet keretei között végzett kezelése tekintetében e rendelet alkalmazása céljából a nemzeti adatkezelőknek az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (28) összhangban kell végezniük e rendelet szerinti feladataikat. Biztosítani kell az „anyagi nélkülözés kezelése élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás leginkább rászoruló személyeknek, köztük gyermekeknek való nyújtása útján, valamint az említettek társadalmi befogadását támogató kísérő intézkedések végrehajtása” elnevezésű egyedi célkitűzés szerinti műveletek végső kedvezményezettjei méltóságának és magánéletének tiszteletben tartását. A megbélyegzés elkerülése érdekében az élelmiszerben és/vagy alapvető anyagi támogatásban részesülő személyektől nem követelhető meg, hogy a támogatásban való részesüléskor vagy az ESZA+ által segített, leginkább rászoruló személyekről szóló felmérésekben való részvételük során azonosítsák magukat.

| (34) | A társadalompolitikai kísérlet olyan kis léptékű projekttesztelés, amely lehetővé teszi a társadalmi innovációk megvalósíthatóságára vonatkozó tényanyag gyűjtését. Lehetővé kell tenni és ösztönözni kell az ötletek helyi szintű vizsgálatát, az életképes ötletek esetében pedig azt, hogy azok megvalósítását adott esetben szélesebb körben vagy különböző régiókban vagy tagállamokban, más összefüggésekben folytassák, az ESZA+-ból nyújtott pénzügyi támogatással vagy más forrásokkal kombinálva. |
| --- | --- |

(34)

A társadalompolitikai kísérlet olyan kis léptékű projekttesztelés, amely lehetővé teszi a társadalmi innovációk megvalósíthatóságára vonatkozó tényanyag gyűjtését. Lehetővé kell tenni és ösztönözni kell az ötletek helyi szintű vizsgálatát, az életképes ötletek esetében pedig azt, hogy azok megvalósítását adott esetben szélesebb körben vagy különböző régiókban vagy tagállamokban, más összefüggésekben folytassák, az ESZA+-ból nyújtott pénzügyi támogatással vagy más forrásokkal kombinálva.

| (35) | Az ESZA+ rögzít bizonyos rendelkezéseket, amelyek célja a munkavállalók szabad mozgásának megkülönböztetésmentes módon történő megvalósítása a tagállamok állami foglalkoztatási szolgálatai, a Bizottság és a szociális partnerek közti szoros együttműködés biztosítása révén. A foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatának támogatnia kell a munkaerőpiacok jobb működését azáltal, hogy – különösen határon átnyúló partnerségeken keresztül – megkönnyíti a munkavállalók határon átnyúló mobilitását, illetve a munkaerőpiacokra vonatkozó információk jobb átláthatóságát. Az ESZA+ hatályának le kell fednie célzott mobilitási konstrukciók fejlesztését és támogatását az üres álláshelyek betöltése érdekében, ahol munkaerőpiaci elégtelenségek kerültek azonosításra. |
| --- | --- |

(35)

Az ESZA+ rögzít bizonyos rendelkezéseket, amelyek célja a munkavállalók szabad mozgásának megkülönböztetésmentes módon történő megvalósítása a tagállamok állami foglalkoztatási szolgálatai, a Bizottság és a szociális partnerek közti szoros együttműködés biztosítása révén. A foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatának támogatnia kell a munkaerőpiacok jobb működését azáltal, hogy – különösen határon átnyúló partnerségeken keresztül – megkönnyíti a munkavállalók határon átnyúló mobilitását, illetve a munkaerőpiacokra vonatkozó információk jobb átláthatóságát. Az ESZA+ hatályának le kell fednie célzott mobilitási konstrukciók fejlesztését és támogatását az üres álláshelyek betöltése érdekében, ahol munkaerőpiaci elégtelenségek kerültek azonosításra.

| (36) | A mikrovállalkozások, a szociális vállalkozások és a szociális gazdaság számára a forráshoz jutás hiánya jelenti a vállalkozásalapítás egyik legfőbb akadályát, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb került emberek számára. Ennek a rendeletnek az EaSI-ág keretében rendelkezéseket kell megállapítania egy piaci ökoszisztéma létrehozására vonatkozóan annak érdekében, hogy javuljon a finanszírozási eszközök kínálata és a szociális vállalkozások számára való hozzáférhetősége, és teljesüljenek a mikrovállalkozást beindítani vagy fejleszteni kívánó, leginkább rászorulók – különösen a munkanélküliek, a nők és a kiszolgáltatott helyzetben lévők – ilyen igényei is. E cél elérését az InvestEU Alap szociális beruházásra és készségfejlesztésre vonatkozó szakpolitikai keretén belüli pénzügyi eszközök és költségvetési biztosítékok is támogatni fogják. A szociális gazdasághoz tartozó vállalkozások – amennyiben azok fogalmát a nemzeti jog meghatározza – jogállásuktól függetlenül az EaSI-ág összefüggésében szociális vállalkozásnak kell tekinteni, feltéve, hogy az említett vállalkozások a szociális vállalkozás e rendeletben foglalt fogalommeghatározása alá tartoznak. |
| --- | --- |

(36)

A mikrovállalkozások, a szociális vállalkozások és a szociális gazdaság számára a forráshoz jutás hiánya jelenti a vállalkozásalapítás egyik legfőbb akadályát, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb került emberek számára. Ennek a rendeletnek az EaSI-ág keretében rendelkezéseket kell megállapítania egy piaci ökoszisztéma létrehozására vonatkozóan annak érdekében, hogy javuljon a finanszírozási eszközök kínálata és a szociális vállalkozások számára való hozzáférhetősége, és teljesüljenek a mikrovállalkozást beindítani vagy fejleszteni kívánó, leginkább rászorulók – különösen a munkanélküliek, a nők és a kiszolgáltatott helyzetben lévők – ilyen igényei is. E cél elérését az InvestEU Alap szociális beruházásra és készségfejlesztésre vonatkozó szakpolitikai keretén belüli pénzügyi eszközök és költségvetési biztosítékok is támogatni fogják. A szociális gazdasághoz tartozó vállalkozások – amennyiben azok fogalmát a nemzeti jog meghatározza – jogállásuktól függetlenül az EaSI-ág összefüggésében szociális vállalkozásnak kell tekinteni, feltéve, hogy az említett vállalkozások a szociális vállalkozás e rendeletben foglalt fogalommeghatározása alá tartoznak.

| (37) | Több olyan ESZA+-célkitűzés is van, amelynek elérésében kulcsszerepet játszhatnak a szociális beruházások piaci szereplői – köztük filantróp szereplők –, mivel ők nemcsak finanszírozást, hanem innovatív és kiegészítő módszereket is kínálnak a társadalmi kirekesztés és szegénység elleni küzdelemhez, a munkanélküliség csökkentéséhez és a fenntartható fejlődési célokhoz való hozzájáruláshoz. Ezért az ESZA+ intézkedéseibe, és köztük különösen azokba, amelyek a szociális beruházási piac ökoszisztémájának kialakítását célozzák, adott esetben be kell vonni a filantróp szereplőket – például alapítványokat és adományozókat – is, feltéve, hogy azok nem rendelkeznek olyan politikai vagy társadalmi célkitűzésekkel, amelyek ellentétesek az Unió elveivel. |
| --- | --- |

(37)

Több olyan ESZA+-célkitűzés is van, amelynek elérésében kulcsszerepet játszhatnak a szociális beruházások piaci szereplői – köztük filantróp szereplők –, mivel ők nemcsak finanszírozást, hanem innovatív és kiegészítő módszereket is kínálnak a társadalmi kirekesztés és szegénység elleni küzdelemhez, a munkanélküliség csökkentéséhez és a fenntartható fejlődési célokhoz való hozzájáruláshoz. Ezért az ESZA+ intézkedéseibe, és köztük különösen azokba, amelyek a szociális beruházási piac ökoszisztémájának kialakítását célozzák, adott esetben be kell vonni a filantróp szereplőket – például alapítványokat és adományozókat – is, feltéve, hogy azok nem rendelkeznek olyan politikai vagy társadalmi célkitűzésekkel, amelyek ellentétesek az Unió elveivel.

| (38) | Iránymutatásra van szükség az EaSI-ág keretében a szociális – különösen a szociális lakhatást, a gyermekgondozást és az oktatást, az egészségügyi ellátást és a tartós ápolást-gondozást szolgáló – infrastruktúrák és kapcsolódó szolgáltatások fejlesztése tekintetében, ideértve az intézményiről a családi és közösségi alapú ellátási szolgáltatásokra való átállást elősegítő létesítményeket, valamint figyelembe véve a fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőségre vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(38)

Iránymutatásra van szükség az EaSI-ág keretében a szociális – különösen a szociális lakhatást, a gyermekgondozást és az oktatást, az egészségügyi ellátást és a tartós ápolást-gondozást szolgáló – infrastruktúrák és kapcsolódó szolgáltatások fejlesztése tekintetében, ideértve az intézményiről a családi és közösségi alapú ellátási szolgáltatásokra való átállást elősegítő létesítményeket, valamint figyelembe véve a fogyatékossággal élő személyek számára való hozzáférhetőségre vonatkozó követelményeket.

| (39) | Tükrözve annak jelentőségét, hogy az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (29) keretében elfogadott Párizsi Megállapodás és a fenntartható fejlődési célok végrehajtására tett uniós kötelezettségvállalásokkal összhangban fel kell lépni az éghajlatváltozással szemben, ez a rendelet hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és annak az átfogó célnak az eléréséhez, hogy az uniós költségvetési kiadások 30 %-a az éghajlat-politikai célkitűzések támogatását szolgálja. A releváns intézkedések meghatározására az előkészítés és a végrehajtás során, újbóli értékelésükre pedig a félidős értékelés keretében kerül sor. |
| --- | --- |

(39)

Tükrözve annak jelentőségét, hogy az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (29) keretében elfogadott Párizsi Megállapodás és a fenntartható fejlődési célok végrehajtására tett uniós kötelezettségvállalásokkal összhangban fel kell lépni az éghajlatváltozással szemben, ez a rendelet hozzá fog járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és annak az átfogó célnak az eléréséhez, hogy az uniós költségvetési kiadások 30 %-a az éghajlat-politikai célkitűzések támogatását szolgálja. A releváns intézkedések meghatározására az előkészítés és a végrehajtás során, újbóli értékelésükre pedig a félidős értékelés keretében kerül sor.

| (40) | A 2013/755/EU tanácsi határozat (30) alapján a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyek és szervezetek az EaSI-ág szabályaitól és célkitűzéseitől, valamint az azon tagállamra alkalmazandó esetleges intézkedésektől függően jogosultak támogatásra, amelyhez az érintett tengerentúli országokok és területek kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(40)

A 2013/755/EU tanácsi határozat (30) alapján a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyek és szervezetek az EaSI-ág szabályaitól és célkitűzéseitől, valamint az azon tagállamra alkalmazandó esetleges intézkedésektől függően jogosultak támogatásra, amelyhez az érintett tengerentúli országokok és területek kapcsolódnak.

| (41) | Azok a harmadik országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség tagjai, részt vehetnek uniós programokban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (31) alapján létrehozott együttműködés keretében, amely megállapodás értelmében a programok végrehajtásának az e megállapodás alapján elfogadott határozaton kell alapulnia. Harmadik országok részvétele egyéb jogi eszközökön is alapulhat. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia, amely előírja harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. |
| --- | --- |

(41)

Azok a harmadik országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség tagjai, részt vehetnek uniós programokban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (31) alapján létrehozott együttműködés keretében, amely megállapodás értelmében a programok végrehajtásának az e megállapodás alapján elfogadott határozaton kell alapulnia. Harmadik országok részvétele egyéb jogi eszközökön is alapulhat. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia, amely előírja harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést.

| (42) | Helyénvaló meghatározni az EaSI-ág keretében történő jelentéstétel céljára szolgáló mutatókat. Ezeknek a mutatóknak eredményalapúnak, objektívnek, könnyen nyomon követhetőnek és az EaSI-ágnak a teljes ESZA+-on belüli arányával arányosnak kell lenniük. A mutatóknak ki kell terjedniük az EaSI-ág operatív célkitűzéseire és finanszírozási tevékenységeire, anélkül, hogy ehhez megfelelő célértékeket kellene meghatározni. |
| --- | --- |

(42)

Helyénvaló meghatározni az EaSI-ág keretében történő jelentéstétel céljára szolgáló mutatókat. Ezeknek a mutatóknak eredményalapúnak, objektívnek, könnyen nyomon követhetőnek és az EaSI-ágnak a teljes ESZA+-on belüli arányával arányosnak kell lenniük. A mutatóknak ki kell terjedniük az EaSI-ág operatív célkitűzéseire és finanszírozási tevékenységeire, anélkül, hogy ehhez megfelelő célértékeket kellene meghatározni.

| (43) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (32), valamint a 2988/95/EK, Euratom (33), a 2185/96/Euratom, EK (34) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (35) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás –megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az OLAF a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet szerinti megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, továbbá gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(43)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (32), valamint a 2988/95/EK, Euratom (33), a 2185/96/Euratom, EK (34) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (35) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás –megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az OLAF a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (36) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet szerinti megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, továbbá gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (44) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, és e szabályok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak és közbeszerzés útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak. |
| --- | --- |

(44)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, és e szabályok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak és közbeszerzés útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak.

| (45) | mivel e rendelet célkitűzéseit, nevezetesen a munkaerőpiacok hatékonyságának növelését, a minőségi foglalkoztatáshoz való egyenlő hozzáférés előmozdítását, az oktatás és a képzés egyenlő elérhetőségének és színvonalának javítását, a társadalmi befogadás ösztönzését és a szegénység felszámolásához való hozzájárulást, valamint az EaSI-ág keretében kitűzött célokat a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedések terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(45)

mivel e rendelet célkitűzéseit, nevezetesen a munkaerőpiacok hatékonyságának növelését, a minőségi foglalkoztatáshoz való egyenlő hozzáférés előmozdítását, az oktatás és a képzés egyenlő elérhetőségének és színvonalának javítását, a társadalmi befogadás ösztönzését és a szegénység felszámolásához való hozzájárulást, valamint az EaSI-ág keretében kitűzött célokat a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedések terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (46) | E rendelet egyes nem alapvető elemeinek módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a mutatókról szóló mellékletek módosítására és kiegészítésére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (37) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(46)

E rendelet egyes nem alapvető elemeinek módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a mutatókról szóló mellékletek módosítására és kiegészítésére vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (37) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (47) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. A végső kedvezményezettek strukturált felmérése céljára alkalmazandó mintával kapcsolatos végrehajtási hatáskört a minta jellegére tekintettel a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (38) 4. cikkében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(47)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. A végső kedvezményezettek strukturált felmérése céljára alkalmazandó mintával kapcsolatos végrehajtási hatáskört a minta jellegére tekintettel a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (38) 4. cikkében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell gyakorolni.

| (48) | A Stabilitási és Növekedési Paktumban említett, a programozási időszak során esetlegesen felmerülő rendkívüli vagy szokatlan körülményekre való gyors reagálás lehetővé tétele érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni olyan, legfeljebb 18 hónapig érvényes ideiglenes intézkedések elfogadására, amelyek megkönnyítik az ESZA+-ból nyújtott támogatás ilyen körülményekre való reagálást célzó felhasználását. A Bizottságnak az adott tagállamot érintő rendkívüli vagy szokatlan körülmények alapján legalkalmasabb intézkedéseket kell elfogadnia, fenntartva mindeközben az ESZA+ célkitűzéseit, ez azonban nem foglalhatja magában a tematikus koncentrációra vonatkozó követelmények módosításait. Az ESZA+-ból nyújtott támogatás rendkívüli vagy szokatlan körülményekre való reagálást célzó felhasználására vonatkozó ideiglenes intézkedésekkel kapcsolatos végrehajtási hatásköröket továbbá bizottsági eljárás nélkül kell a Bizottságra ruházni, mivel ezen intézkedések alkalmazási körét a Stabilitási és Növekedési Paktum határozza meg, és az az e rendeletben meghatározott intézkedésekre korlátozódik. A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie továbbá az ideiglenes intézkedések végrehajtását, és értékelnie kell azok megfelelőségét. Amennyiben a Bizottság a rendkívüli vagy szokatlan körülmények miatt szükségesnek ítéli e rendelet módosítását, a módosítás hatálya nem terjedhet ki sem a fiatalok foglalkoztatásával, sem pedig a leginkább rászoruló személyek támogatásával kapcsolatos tematikus koncentrációs követelményekre, mivel gyakran a fiatalokat és a leginkább rászoruló személyeket érintik a legsúlyosabban az ilyen válsághelyzetek. Ezért biztosítani kell, hogy ezek a célcsoportok továbbra is megfelelő összegű támogatásban részesüljenek. |
| --- | --- |

(48)

A Stabilitási és Növekedési Paktumban említett, a programozási időszak során esetlegesen felmerülő rendkívüli vagy szokatlan körülményekre való gyors reagálás lehetővé tétele érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni olyan, legfeljebb 18 hónapig érvényes ideiglenes intézkedések elfogadására, amelyek megkönnyítik az ESZA+-ból nyújtott támogatás ilyen körülményekre való reagálást célzó felhasználását. A Bizottságnak az adott tagállamot érintő rendkívüli vagy szokatlan körülmények alapján legalkalmasabb intézkedéseket kell elfogadnia, fenntartva mindeközben az ESZA+ célkitűzéseit, ez azonban nem foglalhatja magában a tematikus koncentrációra vonatkozó követelmények módosításait. Az ESZA+-ból nyújtott támogatás rendkívüli vagy szokatlan körülményekre való reagálást célzó felhasználására vonatkozó ideiglenes intézkedésekkel kapcsolatos végrehajtási hatásköröket továbbá bizottsági eljárás nélkül kell a Bizottságra ruházni, mivel ezen intézkedések alkalmazási körét a Stabilitási és Növekedési Paktum határozza meg, és az az e rendeletben meghatározott intézkedésekre korlátozódik. A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie továbbá az ideiglenes intézkedések végrehajtását, és értékelnie kell azok megfelelőségét. Amennyiben a Bizottság a rendkívüli vagy szokatlan körülmények miatt szükségesnek ítéli e rendelet módosítását, a módosítás hatálya nem terjedhet ki sem a fiatalok foglalkoztatásával, sem pedig a leginkább rászoruló személyek támogatásával kapcsolatos tematikus koncentrációs követelményekre, mivel gyakran a fiatalokat és a leginkább rászoruló személyeket érintik a legsúlyosabban az ilyen válsághelyzetek. Ezért biztosítani kell, hogy ezek a célcsoportok továbbra is megfelelő összegű támogatásban részesüljenek.

| (49) | A Bizottságot az ESZA+ igazgatásában az EUMSZ 163. cikkében említett bizottságnak (a továbbiakban: az ESZA+-bizottság) kell segítenie. Annak érdekében, hogy az ESZA+-bizottságnak minden szükséges információ a rendelkezésére álljon, és minél szélesebb körben megismerhesse az érdekelt felek véleményét, az ESZA+-bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy szavazati joggal nem rendelkező képviselőket – ezen belül az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap, valamint az érintett civil társadalmi szervezetek képviselőit – is meghívhasson az üléseire, feltéve, hogy az ülés napirendje megkívánja részvételüket. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottságot az ESZA+ igazgatásában az EUMSZ 163. cikkében említett bizottságnak (a továbbiakban: az ESZA+-bizottság) kell segítenie. Annak érdekében, hogy az ESZA+-bizottságnak minden szükséges információ a rendelkezésére álljon, és minél szélesebb körben megismerhesse az érdekelt felek véleményét, az ESZA+-bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy szavazati joggal nem rendelkező képviselőket – ezen belül az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap, valamint az érintett civil társadalmi szervezetek képviselőit – is meghívhasson az üléseire, feltéve, hogy az ülés napirendje megkívánja részvételüket.

| (50) | Annak biztosítása érdekében, hogy továbbra is foglalkozzanak az ESZA+ egyes ágainak sajátosságaival, az ESZA+-bizottságnak munkacsoportokat kell létrehoznia az ESZA+ minden egyes ágához. E munkacsoportok összetételét és feladatait az ESZA+-bizottság határozza meg. A munkacsoportok számára lehetővé kell tenni, hogy üléseikre a civil társadalom képviselőit és más érdekelt feleket is meghívhassanak. A munkacsoportok feladatai közé tartozhat a tagállami hatóságok és a Bizottság közötti koordináció és együttműködés biztosítása az ESZA+ végrehajtásával kapcsolatban, beleértve az EaSI-ág munkaprogramjával kapcsolatos konzultációt, az ESZA+ egyes ágai végrehajtásának monitoringját, a tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjét az ESZA+ ágain belül és azok között, valamint a más uniós programokkal való lehetséges szinergiák előmozdítását. |
| --- | --- |

(50)

Annak biztosítása érdekében, hogy továbbra is foglalkozzanak az ESZA+ egyes ágainak sajátosságaival, az ESZA+-bizottságnak munkacsoportokat kell létrehoznia az ESZA+ minden egyes ágához. E munkacsoportok összetételét és feladatait az ESZA+-bizottság határozza meg. A munkacsoportok számára lehetővé kell tenni, hogy üléseikre a civil társadalom képviselőit és más érdekelt feleket is meghívhassanak. A munkacsoportok feladatai közé tartozhat a tagállami hatóságok és a Bizottság közötti koordináció és együttműködés biztosítása az ESZA+ végrehajtásával kapcsolatban, beleértve az EaSI-ág munkaprogramjával kapcsolatos konzultációt, az ESZA+ egyes ágai végrehajtásának monitoringját, a tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjét az ESZA+ ágain belül és azok között, valamint a más uniós programokkal való lehetséges szinergiák előmozdítását.

| (51) | Annak érdekében, hogy biztosítva legyen a nagyobb átláthatóság e rendelet végrehajtása tekintetében, a Bizottságnak ki kell alakítania a szükséges kapcsolatokat a szociális és foglalkoztatási területen tevékenykedő érintett szakpolitikai bizottságokkal, így például a Foglalkoztatási Bizottsággal, a Szociális Védelmi Bizottsággal vagy a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal. |
| --- | --- |

(51)

Annak érdekében, hogy biztosítva legyen a nagyobb átláthatóság e rendelet végrehajtása tekintetében, a Bizottságnak ki kell alakítania a szükséges kapcsolatokat a szociális és foglalkoztatási területen tevékenykedő érintett szakpolitikai bizottságokkal, így például a Foglalkoztatási Bizottsággal, a Szociális Védelmi Bizottsággal vagy a munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi tanácsadó bizottsággal.

| (52) | A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdése értelmében már megkezdett intézkedésre csak akkor ítélhető oda vissza nem térítendő támogatás, ha a pályázó bizonyítani tudja, hogy az intézkedést a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának napja előtt felmerült költségek azonban – a kellően indokolt, kivételes esetek kivételével – nem számolhatóak el. Annak elkerülése érdekében, hogy az Unió érdekeit sértő fennakadás következzen be az uniós támogatások nyújtásában, a 2021–2027-re vonatkozó többéves pénzügyi keret időszakának elején, korlátozott időre lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozat – kizárólag kellően indokolt esetekben – a 2021-es pénzügyi év kezdetétől támogathatónak minősítse a tevékenységeket, illetve elszámolhatónak a költségeket, még abban az esetben is, ha azok a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának időpontja előtt kerültek végrehajtásra, illetve merültek fel. |
| --- | --- |

(52)

A költségvetési rendelet 193. cikkének (2) bekezdése értelmében már megkezdett intézkedésre csak akkor ítélhető oda vissza nem térítendő támogatás, ha a pályázó bizonyítani tudja, hogy az intézkedést a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. A vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának napja előtt felmerült költségek azonban – a kellően indokolt, kivételes esetek kivételével – nem számolhatóak el. Annak elkerülése érdekében, hogy az Unió érdekeit sértő fennakadás következzen be az uniós támogatások nyújtásában, a 2021–2027-re vonatkozó többéves pénzügyi keret időszakának elején, korlátozott időre lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozat – kizárólag kellően indokolt esetekben – a 2021-es pénzügyi év kezdetétől támogathatónak minősítse a tevékenységeket, illetve elszámolhatónak a költségeket, még abban az esetben is, ha azok a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának időpontja előtt kerültek végrehajtásra, illetve merültek fel.

| (53) | Az 1296/2013/EU rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(53)

Az 1296/2013/EU rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (54) | Annak biztosítása céljából, hogy az adott szakpolitikai területen folyamatos maradjon a támogatások nyújtása, valamint hogy a végrehajtás a 2021–2027-re vonatkozó többéves pénzügyi keret kezdő időpontjától lehetővé váljon, e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, és azt az EaSI-ágra vonatkozóan visszaható hatállyal, 2021. január 1-től kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(54)

Annak biztosítása céljából, hogy az adott szakpolitikai területen folyamatos maradjon a támogatások nyújtása, valamint hogy a végrehajtás a 2021–2027-re vonatkozó többéves pénzügyi keret kezdő időpontjától lehetővé váljon, e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, és azt az EaSI-ágra vonatkozóan visszaható hatállyal, 2021. január 1-től kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

TARTALOMJEGYZÉK

| I. rész | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

I. rész

| 1. cikk | Tárgy |
| --- | --- |

1. cikk

| 2. cikk | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

2. cikk

| 3. cikk | Az ESZA+ általános célkitűzései és a végrehajtási módszerek |
| --- | --- |

3. cikk

| 4. cikk | Az ESZA+ egyedi célkitűzései |
| --- | --- |

4. cikk

| 5. cikk | Költségvetés |
| --- | --- |

5. cikk

| 6. cikk | Nemek közötti egyenlőség, esélyegyenlőség és megkülönböztetésmentesség |
| --- | --- |

6. cikk

| II. rész | Végrehajtás megosztott irányítás keretében |
| --- | --- |

II. rész

| I. fejezet | A programozásra vonatkozó közös rendelkezések |
| --- | --- |

I. fejezet

| 7. cikk | Összhang és tematikus koncentráció |
| --- | --- |

7. cikk

| 8. cikk | A Charta tiszteletben tartása |
| --- | --- |

8. cikk

| 9. cikk | Partnerség |
| --- | --- |

9. cikk

| 10. cikk | A leginkább rászoruló személyek támogatása |
| --- | --- |

10. cikk

| 11. cikk | Az ifjúsági foglalkoztatás támogatása |
| --- | --- |

11. cikk

| 12. cikk | A releváns országspecifikus ajánlások támogatása |
| --- | --- |

12. cikk

| II. fejezet | Az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében nyújtott általános támogatás |
| --- | --- |

II. fejezet

| 13. cikk | Hatály |
| --- | --- |

13. cikk

| 14. cikk | Társadalmi innovációs intézkedések |
| --- | --- |

14. cikk

| 15. cikk | Transznacionális együttműködés |
| --- | --- |

15. cikk

| 16. cikk | Elszámolhatóság |
| --- | --- |

16. cikk

| 17. cikk | Mutatók és jelentéstétel |
| --- | --- |

17. cikk

| III. fejezet | Az anyagi nélkülözés kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás |
| --- | --- |

III. fejezet

| 18. cikk | Hatály |
| --- | --- |

18. cikk

| 19. cikk | Alapelvek |
| --- | --- |

19. cikk

| 20. cikk | A prioritás tartalma |
| --- | --- |

20. cikk

| 21. cikk | A műveletek támogathatósága |
| --- | --- |

21. cikk

| 22. cikk | A kiadások elszámolhatósága |
| --- | --- |

22. cikk

| 23. cikk | Mutatók és jelentéstétel |
| --- | --- |

23. cikk

| 24. cikk | Audit |
| --- | --- |

24. cikk

| III. rész | Végrehajtás a közvetlen és a közvetett irányítás keretében |
| --- | --- |

III. rész

| I. fejezet | Operatív célkitűzések |
| --- | --- |

I. fejezet

| 25. cikk | Operatív célkitűzések |
| --- | --- |

25. cikk

| II. fejezet | Támogathatóság |
| --- | --- |

II. fejezet

| 26. cikk | Támogatható intézkedések |
| --- | --- |

26. cikk

| 27. cikk | Részvételre jogosult szervezetek |
| --- | --- |

27. cikk

| 28. cikk | Horizontális elvek |
| --- | --- |

28. cikk

| 29. cikk | Harmadik országok részvétele |
| --- | --- |

29. cikk

| III. fejezet | Általános rendelkezések |
| --- | --- |

III. fejezet

| 30. cikk | Az uniós finanszírozás formái és a végrehajtás módszerei |
| --- | --- |

30. cikk

| 31. cikk | Munkaprogram |
| --- | --- |

31. cikk

| 32. cikk | Monitoring és jelentéstétel |
| --- | --- |

32. cikk

| 33. cikk | Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme |
| --- | --- |

33. cikk

| 34. cikk | Értékelés |
| --- | --- |

34. cikk

| 35. cikk | Auditok |
| --- | --- |

35. cikk

| 36. cikk | Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel |
| --- | --- |

36. cikk

| IV. rész | Záró rendelkezések |
| --- | --- |

IV. rész

| 37. cikk | A felhatalmazás gyakorlása |
| --- | --- |

37. cikk

| 38. cikk | Bizottsági eljárás az ESZA+ megosztott irányítású ága esetében |
| --- | --- |

38. cikk

| 39. cikk | Az EUMSZ 163. cikke alapján létrehozott bizottság |
| --- | --- |

39. cikk

| 40. cikk | Az ESZA+ megosztott irányítású ágára vonatkozó átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

40. cikk

| 41. cikk | Az EaSI-ágra vonatkozó átmeneti rendelkezések |
| --- | --- |

41. cikk

| 42. cikk | Hatálybalépés |
| --- | --- |

42. cikk

| I. melléklet | Az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében nyújtott általános támogatásra vonatkozó közös mutatók |
| --- | --- |

I. melléklet

| II. melléklet | A 4. cikk (1) bekezdésének l) pontjában foglalt egyedi célkitűzés keretében a leginkább rászoruló személyek társadalmi befogadását célzó, a 7. cikk (5) bekezdésének első albekezdésével összhangban álló ESZA+-intézkedések közös mutatói |
| --- | --- |

II. melléklet

| III. melléklet | Az anyagi nélkülözés kezelésére nyújtott ESZA+-támogatások közös mutatói |
| --- | --- |

III. melléklet

| IV. melléklet | Az EaSI-ág mutatói |
| --- | --- |

IV. melléklet

I. RÉSZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet létrehozza az Európai Szociális Alap Pluszt (ESZA+), amely két ágból áll: a megosztott irányítású ágból (a továbbiakban: az ESZA+ megosztott irányítású ága) és a foglalkoztatási és társadalmi innovációs ágból (a továbbiakban: az EaSI-ág).

Ez a rendelet meghatározza az ESZA+ célkitűzéseit, a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló költségvetését, a végrehajtás módszereit, az uniós finanszírozás formáit, valamint az e finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „egész életen át tartó tanulás”: a tanulás valamennyi életszakaszt átfogó minden formája, nevezetesen a formális, nem formális és informális tanulás, amely az egyén, a polgár, a kultúra, a társadalom vagy a foglalkoztatás szempontjából a tudás, a készségek, a kompetenciák és a magatartásformák fejlesztését vagy naprakésszé tételét, illetve a társadalmi részvétel megerősítését eredményezi, ideértve a tanácsadási és orientációs szolgáltatások nyújtását, ideértve a kisgyermekkori nevelést és gondozást, az általános oktatást, a szakképzést, a felsőoktatást, a felnőttoktatást, az ifjúsági munkát, valamint a formális oktatáson és képzésen kívüli egyéb tanulási módszereket, és amelynek jellemzője, hogy előmozdítja az ágazatokon átnyúló együttműködést és a rugalmas tanulási útvonalak kialakítását; |
| --- | --- |

1.

„egész életen át tartó tanulás”: a tanulás valamennyi életszakaszt átfogó minden formája, nevezetesen a formális, nem formális és informális tanulás, amely az egyén, a polgár, a kultúra, a társadalom vagy a foglalkoztatás szempontjából a tudás, a készségek, a kompetenciák és a magatartásformák fejlesztését vagy naprakésszé tételét, illetve a társadalmi részvétel megerősítését eredményezi, ideértve a tanácsadási és orientációs szolgáltatások nyújtását, ideértve a kisgyermekkori nevelést és gondozást, az általános oktatást, a szakképzést, a felsőoktatást, a felnőttoktatást, az ifjúsági munkát, valamint a formális oktatáson és képzésen kívüli egyéb tanulási módszereket, és amelynek jellemzője, hogy előmozdítja az ágazatokon átnyúló együttműködést és a rugalmas tanulási útvonalak kialakítását;

| 2. | „harmadik országbeli állampolgár”: minden személy, aki nem uniós polgár, beleértve a hontalan személyeket és azon személyeket is, akiknek állampolgársága nem megállapítható. |
| --- | --- |

2.

„harmadik országbeli állampolgár”: minden személy, aki nem uniós polgár, beleértve a hontalan személyeket és azon személyeket is, akiknek állampolgársága nem megállapítható.

| 3. | „alapvető anyagi támogatás”: azok a javak, amelyek kielégítik egy személy méltóságteljes életvitelhez szükséges alapvető igényeit, így például a ruházat, a tisztálkodási szerek – beleértve a női higiéniai termékeket – és az iskolai felszerelés; |
| --- | --- |

3.

„alapvető anyagi támogatás”: azok a javak, amelyek kielégítik egy személy méltóságteljes életvitelhez szükséges alapvető igényeit, így például a ruházat, a tisztálkodási szerek – beleértve a női higiéniai termékeket – és az iskolai felszerelés;

| 4. | „hátrányos helyzetű csoport”: kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek csoportja, ideértve a szegénységet, társadalmi kirekesztődést vagy megkülönböztetést annak bármely dimenziójában megtapasztaló, vagy ezek kockázatának kitett személyeket is; |
| --- | --- |

4.

„hátrányos helyzetű csoport”: kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek csoportja, ideértve a szegénységet, társadalmi kirekesztődést vagy megkülönböztetést annak bármely dimenziójában megtapasztaló, vagy ezek kockázatának kitett személyeket is;

| 5. | „kulcskompetenciák”: olyan ismeretek, készségek és kompetenciák, amelyekre mindenkinek – valamennyi életszakaszában – szüksége van a személyes kiteljesedéshez és fejlődéshez, a foglalkoztatáshoz, a társadalmi befogadáshoz és az aktív polgári szerepvállaláshoz, nevezetesen: írni-olvasni tudás; többnyelvűség; matematika, természettudományok, technológia, művészetek és műszaki tudományok; digitális készségek; médiaismeret; személyes és szociális készségek, valamint a tanulni tanulás készsége; aktív polgári szerepvállalási készség; vállalkozói készség; kulturális és interkulturális tudatosság és kifejezőkészség, valamint kritikai gondolkodás; |
| --- | --- |

5.

„kulcskompetenciák”: olyan ismeretek, készségek és kompetenciák, amelyekre mindenkinek – valamennyi életszakaszában – szüksége van a személyes kiteljesedéshez és fejlődéshez, a foglalkoztatáshoz, a társadalmi befogadáshoz és az aktív polgári szerepvállaláshoz, nevezetesen: írni-olvasni tudás; többnyelvűség; matematika, természettudományok, technológia, művészetek és műszaki tudományok; digitális készségek; médiaismeret; személyes és szociális készségek, valamint a tanulni tanulás készsége; aktív polgári szerepvállalási készség; vállalkozói készség; kulturális és interkulturális tudatosság és kifejezőkészség, valamint kritikai gondolkodás;

| 6. | „leginkább rászoruló személyek”: olyan természetes személyek – legyenek azok egyének vagy családok, háztartások vagy csoportok, köztük a kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekek és hajléktalanok –, akiknek rászorultságát a nemzeti illetékes hatóságok által – a megfelelő érdekképviseleti szervekkel konzultálva és az összeférhetetlenséget elkerülve – megállapított olyan objektív kritériumok alapján állapították meg, amely kritériumok adott esetben a meghatározott földrajzi területeken élő leginkább rászoruló személyeknek való célirányos segítségnyújtást lehetővé tevő elemeket is magukban foglalhatnak; |
| --- | --- |

6.

„leginkább rászoruló személyek”: olyan természetes személyek – legyenek azok egyének vagy családok, háztartások vagy csoportok, köztük a kiszolgáltatott helyzetben lévő gyermekek és hajléktalanok –, akiknek rászorultságát a nemzeti illetékes hatóságok által – a megfelelő érdekképviseleti szervekkel konzultálva és az összeférhetetlenséget elkerülve – megállapított olyan objektív kritériumok alapján állapították meg, amely kritériumok adott esetben a meghatározott földrajzi területeken élő leginkább rászoruló személyeknek való célirányos segítségnyújtást lehetővé tevő elemeket is magukban foglalhatnak;

| 7. | „végső kedvezményezettek”: a 4. cikk (1) bekezdésének m) pontja szerinti támogatásban részesülő leginkább rászoruló személyek; |
| --- | --- |

7.

„végső kedvezményezettek”: a 4. cikk (1) bekezdésének m) pontja szerinti támogatásban részesülő leginkább rászoruló személyek;

| 8. | „társadalmi innováció”: céljait és eszközeit tekintve egyaránt szociális jellegű tevékenység, ideértve különösen azt a tevékenységet, amely új (termékekre, szolgáltatásokra, gyakorlatokra és modellekre vonatkozó) elképzelések kifejlesztésével és végrehajtásával kapcsolatos, amely egyidejűleg elégít ki társadalmi igényeket és hoz létre új társadalmi kapcsolatokat vagy együttműködéseket közjogi szervezetek, civil társadalmi szervezetek vagy magánszervezetek között, és ezáltal jótékony hatást gyakorol a társadalomra, és fokozza a társadalom cselekvési képességét; |
| --- | --- |

8.

„társadalmi innováció”: céljait és eszközeit tekintve egyaránt szociális jellegű tevékenység, ideértve különösen azt a tevékenységet, amely új (termékekre, szolgáltatásokra, gyakorlatokra és modellekre vonatkozó) elképzelések kifejlesztésével és végrehajtásával kapcsolatos, amely egyidejűleg elégít ki társadalmi igényeket és hoz létre új társadalmi kapcsolatokat vagy együttműködéseket közjogi szervezetek, civil társadalmi szervezetek vagy magánszervezetek között, és ezáltal jótékony hatást gyakorol a társadalomra, és fokozza a társadalom cselekvési képességét;

| 9. | „kísérő intézkedés”: az élelmiszerosztáson és/vagy az alapvető anyagi támogatás nyújtása mellett végrehajtott olyan tevékenység, amelynek célja a társadalmi kirekesztés kezelése és a szegénység felszámolásához való hozzájárulás, így például az érintettek szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz, köztük pszichológiai támogatáshoz való irányítása vagy e szolgáltatások nyújtása, vagy a közszolgáltatásokkal kapcsolatos releváns információk nyújtása, vagy a háztartási költségvetés kezelésével kapcsolatos tanácsadás; |
| --- | --- |

9.

„kísérő intézkedés”: az élelmiszerosztáson és/vagy az alapvető anyagi támogatás nyújtása mellett végrehajtott olyan tevékenység, amelynek célja a társadalmi kirekesztés kezelése és a szegénység felszámolásához való hozzájárulás, így például az érintettek szociális és egészségügyi szolgáltatásokhoz, köztük pszichológiai támogatáshoz való irányítása vagy e szolgáltatások nyújtása, vagy a közszolgáltatásokkal kapcsolatos releváns információk nyújtása, vagy a háztartási költségvetés kezelésével kapcsolatos tanácsadás;

| 10. | „társadalompolitikai kísérlet”: olyan szakpolitikai beavatkozás, amely innovatív választ hivatott nyújtani társadalmi igényekre, és amelyet kis léptékben és olyan feltételek mellett hajtanak végre, amelyek lehetővé teszik hatásainak még azt megelőzően történő mérését, hogy kedvező eredmények esetén más környezetben – ideértve a más földrajzi, illetve ágazati környezetet – vagy szélesebb körben is sor kerülne a végrehajtására; |
| --- | --- |

10.

„társadalompolitikai kísérlet”: olyan szakpolitikai beavatkozás, amely innovatív választ hivatott nyújtani társadalmi igényekre, és amelyet kis léptékben és olyan feltételek mellett hajtanak végre, amelyek lehetővé teszik hatásainak még azt megelőzően történő mérését, hogy kedvező eredmények esetén más környezetben – ideértve a más földrajzi, illetve ágazati környezetet – vagy szélesebb körben is sor kerülne a végrehajtására;

| 11. | „határon átnyúló partnerség”: a legalább két tagállamban található állami foglalkoztatási szolgálatok, szociális partnerek vagy civil társadalom közötti együttműködés struktúrája; |
| --- | --- |

11.

„határon átnyúló partnerség”: a legalább két tagállamban található állami foglalkoztatási szolgálatok, szociális partnerek vagy civil társadalom közötti együttműködés struktúrája;

| 12. | „mikrovállalkozás”: olyan vállalkozás, amely tíznél kevesebb alkalmazottat foglalkoztat, és amely 2 000 000 EUR alatti éves forgalommal vagy mérlegfőösszeggel rendelkezik; |
| --- | --- |

12.

„mikrovállalkozás”: olyan vállalkozás, amely tíznél kevesebb alkalmazottat foglalkoztat, és amely 2 000 000 EUR alatti éves forgalommal vagy mérlegfőösszeggel rendelkezik;

| 13. | „szociális vállalkozás”: olyan vállalkozás – annak társasági formájától függetlenül –, ideértve a szociális gazdasághoz tartozó vállalkozásokat is, vagy olyan természetes személy, amely, illetve aki






  a) | társasági szerződésének, alapszabályának, illetve bármely egyéb olyan okiratának megfelelően, amely a szociális vállalkozás elhelyezkedése szerinti tagállam szabályai szerint kötelezettséget keletkeztethet, elsődleges szociális célként – az egyéb céllal történő nyereségtermelés helyett – a mérhető és kedvező szociális hatások – köztük akár környezeti hatások – elérését tűzi ki, és amely, illetve aki társadalmi megtérülést eredményező szolgáltatásokat nyújt vagy javakat biztosít, vagy szociális célkitűzést megtestesítő árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási módszereket alkalmaz; |
| --- | --- | --- |

13.

„szociális vállalkozás”: olyan vállalkozás – annak társasági formájától függetlenül –, ideértve a szociális gazdasághoz tartozó vállalkozásokat is, vagy olyan természetes személy, amely, illetve aki

a)

társasági szerződésének, alapszabályának, illetve bármely egyéb olyan okiratának megfelelően, amely a szociális vállalkozás elhelyezkedése szerinti tagállam szabályai szerint kötelezettséget keletkeztethet, elsődleges szociális célként – az egyéb céllal történő nyereségtermelés helyett – a mérhető és kedvező szociális hatások – köztük akár környezeti hatások – elérését tűzi ki, és amely, illetve aki társadalmi megtérülést eredményező szolgáltatásokat nyújt vagy javakat biztosít, vagy szociális célkitűzést megtestesítő árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási módszereket alkalmaz;

| b) | nyereségét elsősorban és legnagyobbrészt elsődleges szociális célkitűzésének megvalósítására használja, valamint olyan előzetesen meghatározott eljárásokkal és szabályokkal rendelkezik, amelyek biztosítják, hogy a nyereség szétosztása ne veszélyeztesse az elsődleges szociális célkitűzés elérését; |
| --- | --- |

b)

nyereségét elsősorban és legnagyobbrészt elsődleges szociális célkitűzésének megvalósítására használja, valamint olyan előzetesen meghatározott eljárásokkal és szabályokkal rendelkezik, amelyek biztosítják, hogy a nyereség szétosztása ne veszélyeztesse az elsődleges szociális célkitűzés elérését;

| c) | vállalkozásalapú, részvételen alapuló, elszámoltatható és átlátható irányítás alatt áll, bevonva e célból különösen a munkavállalókat, az ügyfeleket és az üzleti tevékenysége által érintett feleket; |
| --- | --- |

c)

vállalkozásalapú, részvételen alapuló, elszámoltatható és átlátható irányítás alatt áll, bevonva e célból különösen a munkavállalókat, az ügyfeleket és az üzleti tevékenysége által érintett feleket;

| 14. | „referenciaérték”: olyan érték, amely a közös és programspecifikus eredménymutatók céljára alkalmas célkitűzések megállapítására használnak, és amely az aktuális vagy korábbi, hasonló beavatkozásokon alapul; |
| --- | --- |

14.

„referenciaérték”: olyan érték, amely a közös és programspecifikus eredménymutatók céljára alkalmas célkitűzések megállapítására használnak, és amely az aktuális vagy korábbi, hasonló beavatkozásokon alapul;

| 15. | „az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás megvásárlási költsége”: az a tényleges költség, amely az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás kedvezményezett által történő megvásárlásához kapcsolódik, és nem korlátozódik az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás árára; |
| --- | --- |

15.

„az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás megvásárlási költsége”: az a tényleges költség, amely az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás kedvezményezett által történő megvásárlásához kapcsolódik, és nem korlátozódik az élelmiszerek és/vagy az alapvető anyagi támogatás árára;

| 16. | „mikrofinanszírozás”: a szakmai és bevételtermelő tevékenységek céljára történő hitelhez jutás tekintetében nehézségekkel szembesülő személyeknek és mikrovállalkozásoknak nyújtott, többek között garanciák, mikrohitel, saját tőke és kvázi-sajáttőke formáját öltő finanszírozás, amelyhez – például egyéni tanácsadás, képzés és mentorálás formájában nyújtott – vállalkozásfejlesztési szolgáltatások kapcsolódnak; |
| --- | --- |

16.

„mikrofinanszírozás”: a szakmai és bevételtermelő tevékenységek céljára történő hitelhez jutás tekintetében nehézségekkel szembesülő személyeknek és mikrovállalkozásoknak nyújtott, többek között garanciák, mikrohitel, saját tőke és kvázi-sajáttőke formáját öltő finanszírozás, amelyhez – például egyéni tanácsadás, képzés és mentorálás formájában nyújtott – vállalkozásfejlesztési szolgáltatások kapcsolódnak;

| 17. | „vegyes finanszírozási művelet”: az uniós költségvetés által – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének 6. pontjában meghatározott vegyesfinanszírozási eszköz vagy platform keretében – támogatott olyan intézkedés, amely az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat vagy pénzügyi eszközöket kombinál fejlesztési vagy egyéb közjogi pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; |
| --- | --- |

17.

„vegyes finanszírozási művelet”: az uniós költségvetés által – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének 6. pontjában meghatározott vegyesfinanszírozási eszköz vagy platform keretében – támogatott olyan intézkedés, amely az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat vagy pénzügyi eszközöket kombinál fejlesztési vagy egyéb közjogi pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal;

| 18. | „jogalany”: olyan természetes személy, vagy az uniós, a nemzeti vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott és e minőségében elismert jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és képes arra, hogy saját nevében fellépve jogokat gyakoroljon és kötelezettségeket vállaljon, vagy a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említtet, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet; |
| --- | --- |

18.

„jogalany”: olyan természetes személy, vagy az uniós, a nemzeti vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott és e minőségében elismert jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és képes arra, hogy saját nevében fellépve jogokat gyakoroljon és kötelezettségeket vállaljon, vagy a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említtet, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet;

| 19. | „közös azonnali eredménymutató”: olyan közös eredménymutató, amely a résztvevő műveletből való kilépésének napját követő négy héten belüli hatásokat méri; |
| --- | --- |

19.

„közös azonnali eredménymutató”: olyan közös eredménymutató, amely a résztvevő műveletből való kilépésének napját követő négy héten belüli hatásokat méri;

| 20. | „közös hosszabb távú eredménymutató”: olyan közös eredménymutató, amely a résztvevő műveletből való kilépésének napját követő hat hónap eltelte utáni hatásokat méri. |
| --- | --- |

20.

„közös hosszabb távú eredménymutató”: olyan közös eredménymutató, amely a résztvevő műveletből való kilépésének napját követő hat hónap eltelte utáni hatásokat méri.

(2)   Az (EU) 2021/... rendelet (13) 2. cikkében foglalt fogalommeghatározások az ESZA+ megosztott irányítású ágára is alkalmazandók.

3. cikk

Az ESZA+ általános célkitűzései és a végrehajtási módszerek

(1)   Az ESZA+ célja a tagállamok és a régiók támogatása a magas foglalkoztatási szintek, a méltányos szociális védelem és a munka jövőbeli világára felkészült, képzett és reziliens munkaerő biztosításában, valamint az olyan befogadó és összetartó társadalmak megvalósításában, amelyek célul tűzik ki a szegénység felszámolását és a szociális jogok európai pillérében meghatározott elvek érvényre juttatását.

(2)   Az ESZA+ támogatja és kiegészíti a tagállami szakpolitikákat, valamint azokat hozzáadott értékkel gazdagítja az esélyegyenlőség, a munkaerőpiachoz való egyenlő hozzáférés, a tisztességes és színvonalas munkafeltételek, a szociális védelem és a társadalmi befogadás biztosítása érdekében, ennek során kiemelt figyelmet fordítva a minőségi és inkluzív oktatásra és képzésre, az egész életen át tartó tanulásra, a gyermekekbe és a fiatalokba történő beruházásra, valamint az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférésre.

(3)   Az ESZA+ végrehajtására a következőképpen kerül sor:

| a) | megosztott irányítás keretében, a támogatás azon része esetében, amely megfelel a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt egyedi célkitűzéseknek (az ESZA+ megosztott irányítású ága); valamint |
| --- | --- |

a)

megosztott irányítás keretében, a támogatás azon része esetében, amely megfelel a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt egyedi célkitűzéseknek (az ESZA+ megosztott irányítású ága); valamint

| b) | közvetlen és közvetett irányítás keretében, a támogatás azon része esetében, amely megfelel a 4. cikk (1) bekezdésében és a 25. cikkben foglalt célkitűzéseknek (az EaSI-ág). |
| --- | --- |

b)

közvetlen és közvetett irányítás keretében, a támogatás azon része esetében, amely megfelel a 4. cikk (1) bekezdésében és a 25. cikkben foglalt célkitűzéseknek (az EaSI-ág).

4. cikk

Az ESZA+ egyedi célkitűzései

(1)   Az ESZA+ a következő egyedi célkitűzéseket támogatja a foglalkoztatás és a munkavállalói mobilitás, valamint az oktatás és a társadalmi befogadás szakpolitikai területén, ideértve a szegénység felszámolásához való hozzájárulást, ezáltal az (EU) 2021/... rendelet (13) 5. cikkének d) pontjában említett, „egy szociálisabb és befogadóbb Európa megteremtése a szociális jogok európai pillérének végrehajtásával” elnevezésű szakpolitikai célkitűzéshez is hozzájárulva:

| a) | a foglalkoztatáshoz és az aktiválási intézkedésekhez való hozzáférés javítása minden álláskereső és különösen a fiatalok számára – elsősorban az ifjúsági garancia végrehajtása révén –, továbbá a tartósan munkanélküliek, a munkaerőpiacon jelen lévő hátrányos helyzetű csoportok, valamint az inaktív személyek számára, valamint az önfoglalkoztatást és a szociális gazdaság előmozdítása révén; |
| --- | --- |

a)

a foglalkoztatáshoz és az aktiválási intézkedésekhez való hozzáférés javítása minden álláskereső és különösen a fiatalok számára – elsősorban az ifjúsági garancia végrehajtása révén –, továbbá a tartósan munkanélküliek, a munkaerőpiacon jelen lévő hátrányos helyzetű csoportok, valamint az inaktív személyek számára, valamint az önfoglalkoztatást és a szociális gazdaság előmozdítása révén;

| b) | a munkaerőpiaci intézmények és szolgáltatások korszerűsítése annak érdekében, hogy azok felmérjék és előrejelezzék a készségigényeket, valamint időszerű és személyre szabott segítséget és támogatást nyújtsanak a munkaerőpiaci kereslet és kínálat találkozásához, a pályamódosításhoz és a mobilitáshoz; |
| --- | --- |

b)

a munkaerőpiaci intézmények és szolgáltatások korszerűsítése annak érdekében, hogy azok felmérjék és előrejelezzék a készségigényeket, valamint időszerű és személyre szabott segítséget és támogatást nyújtsanak a munkaerőpiaci kereslet és kínálat találkozásához, a pályamódosításhoz és a mobilitáshoz;

| c) | a nemek közötti egyensúly előmozdítása a munkaerőpiaci részvétel tekintetében, egyenlő munkafeltételek, valamint a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly elősegítése többek között a megfizethető gyermekgondozási szolgáltatásokhoz és az eltartott gondozásra szorulók ellátásához való hozzájutás biztosítása révén; |
| --- | --- |

c)

a nemek közötti egyensúly előmozdítása a munkaerőpiaci részvétel tekintetében, egyenlő munkafeltételek, valamint a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly elősegítése többek között a megfizethető gyermekgondozási szolgáltatásokhoz és az eltartott gondozásra szorulók ellátásához való hozzájutás biztosítása révén;

| d) | a munkavállalók, vállalkozások és vállalkozók megváltozott körülményekhez való alkalmazkodásának, az aktív és egészséges idősödésnek, valamint az egészséges, az egészségügyi kockázatokat megfelelően kezelő, az igényekhez megfelelően igazodó munkakörnyezetnek az előmozdítása; |
| --- | --- |

d)

a munkavállalók, vállalkozások és vállalkozók megváltozott körülményekhez való alkalmazkodásának, az aktív és egészséges idősödésnek, valamint az egészséges, az egészségügyi kockázatokat megfelelően kezelő, az igényekhez megfelelően igazodó munkakörnyezetnek az előmozdítása;

| e) | az oktatási és képzési rendszerek színvonalának, befogadókészségének, eredményességének és munkaerőpiaci relevanciájának javítása, többek között a nem formális és az informális tanulás érvényesítése révén, a kulcskompetenciák – többek között a vállalkozói és digitális készségek – elsajátításának támogatása céljából, valamint a duális képzési rendszerek és a tanulószerződéses gyakorlati képzések bevezetésének előmozdítása által; |
| --- | --- |

e)

az oktatási és képzési rendszerek színvonalának, befogadókészségének, eredményességének és munkaerőpiaci relevanciájának javítása, többek között a nem formális és az informális tanulás érvényesítése révén, a kulcskompetenciák – többek között a vállalkozói és digitális készségek – elsajátításának támogatása céljából, valamint a duális képzési rendszerek és a tanulószerződéses gyakorlati képzések bevezetésének előmozdítása által;

| f) | a minőségi és befogadó oktatáshoz és képzéshez való egyenlő hozzáférés és ezek elvégzésének elősegítése, különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára, a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól az általános oktatáson és a szakoktatáson és -szakképzésen keresztül a felsőoktatásig, valamint a felnőttoktatásig és a felnőttkori tanulásig, ideértve többek között a tanulási célú mobilitás megkönnyítését mindenki számára és a hozzáférhetőség előmozdítását a fogyatékossággal élő személyek számára; |
| --- | --- |

f)

a minőségi és befogadó oktatáshoz és képzéshez való egyenlő hozzáférés és ezek elvégzésének elősegítése, különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára, a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól az általános oktatáson és a szakoktatáson és -szakképzésen keresztül a felsőoktatásig, valamint a felnőttoktatásig és a felnőttkori tanulásig, ideértve többek között a tanulási célú mobilitás megkönnyítését mindenki számára és a hozzáférhetőség előmozdítását a fogyatékossággal élő személyek számára;

| g) | az egész életen át tartó tanulás, különösen a rugalmas továbbképzési és átképzési lehetőségek elősegítése mindenki számára, figyelembe véve a vállalkozói és digitális készségeket, a munkaerőpiaci igényekre alapozva megfelelőbben előre jelezve a változásokat és az új készségek iránti igényeket, megkönnyítve a pályamódosítást és elősegítve a foglalkozási mobilitást; |
| --- | --- |

g)

az egész életen át tartó tanulás, különösen a rugalmas továbbképzési és átképzési lehetőségek elősegítése mindenki számára, figyelembe véve a vállalkozói és digitális készségeket, a munkaerőpiaci igényekre alapozva megfelelőbben előre jelezve a változásokat és az új készségek iránti igényeket, megkönnyítve a pályamódosítást és elősegítve a foglalkozási mobilitást;

| h) | az aktív befogadás ösztönzése, többek között az esélyegyenlőség, a megkülönböztetésmentesség és az aktív részvétel előmozdítása, valamint a foglalkoztathatóság javítása érdekében, különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára; |
| --- | --- |

h)

az aktív befogadás ösztönzése, többek között az esélyegyenlőség, a megkülönböztetésmentesség és az aktív részvétel előmozdítása, valamint a foglalkoztathatóság javítása érdekében, különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára;

| i) | harmadik országbeli állampolgárok, többek között a migránsok társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdítása; |
| --- | --- |

i)

harmadik országbeli állampolgárok, többek között a migránsok társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdítása;

| j) | marginalizált közösségek, így például a romák társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdítása; |
| --- | --- |

j)

marginalizált közösségek, így például a romák társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdítása;

| k) | a minőségi, fenntartható és megfizethető szolgáltatásokhoz való egyenlő és időben történő hozzáférés fokozása, ideértve a lakhatáshoz és a személyközpontú ellátáshoz, többek között az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést elősegítő szolgáltatásokat; a szociális védelmi rendszerek korszerűsítése, ideértve a szociális védelemhez való hozzáférés előmozdítását is, különös tekintettel a gyermekekre és a hátrányos helyzetű csoportokra; az egészségügyi rendszerek és tartós ápolási-gondozási szolgáltatások fogyatékossággal élők számára is biztosított hozzáférhetőségének, hatékonyságának és rezilienciájának javítása; |
| --- | --- |

k)

a minőségi, fenntartható és megfizethető szolgáltatásokhoz való egyenlő és időben történő hozzáférés fokozása, ideértve a lakhatáshoz és a személyközpontú ellátáshoz, többek között az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést elősegítő szolgáltatásokat; a szociális védelmi rendszerek korszerűsítése, ideértve a szociális védelemhez való hozzáférés előmozdítását is, különös tekintettel a gyermekekre és a hátrányos helyzetű csoportokra; az egészségügyi rendszerek és tartós ápolási-gondozási szolgáltatások fogyatékossággal élők számára is biztosított hozzáférhetőségének, hatékonyságának és rezilienciájának javítása;

| l) | a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek – többek között a leginkább rászoruló személyek és a gyermekek – társadalmi integrációjának előmozdítása; |
| --- | --- |

l)

a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek – többek között a leginkább rászoruló személyek és a gyermekek – társadalmi integrációjának előmozdítása;

| m) | az anyagi nélkülözés kezelése élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás nyújtása révén a leginkább rászoruló személyeknek, köztük gyermekeknek, valamint az említettek társadalmi befogadását támogató kísérő intézkedések végrehajtása. |
| --- | --- |

m)

az anyagi nélkülözés kezelése élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás nyújtása révén a leginkább rászoruló személyeknek, köztük gyermekeknek, valamint az említettek társadalmi befogadását támogató kísérő intézkedések végrehajtása.

(2)   Az ESZA+ célja, hogy az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében az (1) bekezdésben említett egyedi célkitűzések elérése érdekében végrehajtott intézkedésekkel hozzájáruljon az (EU) 2021/... rendelet (14) 5. cikkében felsorolt további szakpolitikai célkitűzésekhez is, különösen azokhoz, amelyek a következőkkel kapcsolatosak:

| a) | egy intelligensebb Európa megteremtése az intelligens szakosodáshoz szükséges készségek és a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz szükséges készségek fejlesztése révén, az ipari átmenet, a készségekkel és a vállalkozói készséggel kapcsolatos ágazati együttműködés fejlesztése, a kutatók képzése, a hálózati tevékenységek és a felsőoktatási intézmények, a szakképzési intézmények, a kutató- és technológiai központok és vállalkozások, illetve klaszterek közötti partnerségek segítségével, továbbá a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, valamint a szociális gazdaságnak nyújtott támogatás útján; |
| --- | --- |

a)

egy intelligensebb Európa megteremtése az intelligens szakosodáshoz szükséges készségek és a kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz szükséges készségek fejlesztése révén, az ipari átmenet, a készségekkel és a vállalkozói készséggel kapcsolatos ágazati együttműködés fejlesztése, a kutatók képzése, a hálózati tevékenységek és a felsőoktatási intézmények, a szakképzési intézmények, a kutató- és technológiai központok és vállalkozások, illetve klaszterek közötti partnerségek segítségével, továbbá a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, valamint a szociális gazdaságnak nyújtott támogatás útján;

| b) | egy zöldebb, alacsony szén-dioxid kibocsátású Európa a készségek és képesítések munkaerőpiachoz történő igazításához szükséges oktatási és képzési rendszerek fejlesztése révén, a mindenkire – azaz a munkaerőre is – kiterjedő készségfejlesztés révén, valamint új munkahelyek létrehozása révén a környezethez, az éghajlathoz, az energiához, a körforgásos gazdasághoz és a biogazdasághoz kapcsolódó ágazatokban. |
| --- | --- |

b)

egy zöldebb, alacsony szén-dioxid kibocsátású Európa a készségek és képesítések munkaerőpiachoz történő igazításához szükséges oktatási és képzési rendszerek fejlesztése révén, a mindenkire – azaz a munkaerőre is – kiterjedő készségfejlesztés révén, valamint új munkahelyek létrehozása révén a környezethez, az éghajlathoz, az energiához, a körforgásos gazdasághoz és a biogazdasághoz kapcsolódó ágazatokban.

(3)   Amennyiben az (EU) 2021/... rendelet (14) 20. cikkében említett rendkívüli vagy szokatlan körülményekre való reagáláshoz feltétlenül szükséges, az ESZA+ ideiglenes intézkedésként, és legfeljebb 18 hónapos időtartamra, támogatást nyújthat a következőkhöz:

| a) | a csökkentett munkaidős foglalkoztatás finanszírozása az ehhez kapcsolt aktív intézkedések követelményének elhagyásával; |
| --- | --- |

a)

a csökkentett munkaidős foglalkoztatás finanszírozása az ehhez kapcsolt aktív intézkedések követelményének elhagyásával;

| b) | az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés biztosítása, a társadalmi-gazdasági tekintetben közvetlenül nem kiszolgáltatott személyek számára is. |
| --- | --- |

b)

az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés biztosítása, a társadalmi-gazdasági tekintetben közvetlenül nem kiszolgáltatott személyek számára is.

(4)   Ha az érintett tagállamok által benyújtott kérelem nyomán a Bizottság megállapítja, hogy teljesülnek a (3) bekezdésben meghatározott feltételek, végrehajtási határozatot fogad el, amelyben meghatározza azt az időtartamot, amely alatt engedélyezett az ESZA+-ból nyújtott ideiglenes kiegészítő támogatás.

(5)   A Bizottság nyomon követi a (3) bekezdés végrehajtását, és értékeli, hogy az ESZA+-ból nyújtott ideiglenes kiegészítő támogatás elegendő-e ahhoz, hogy megkönnyítse az ESZA+-ból nyújtott támogatás felhasználását a rendkívüli vagy szokatlan körülményekre való reagálás céljából. Értékelése alapján a Bizottság – adott esetben – javaslatokat terjeszt elő e rendelet módosítására, beleértve a tematikus koncentrációra vonatkozó, a 7. cikkben meghatározott követelmények módosítását is, kivéve a tematikus koncentrációra vonatkozó, a 7. cikk (5) és (6) bekezdésében meghatározott követelményt.

5. cikk

Költségvetés

(1)   Az ESZA+ 2021. és 2027. közötti időszakban történő végrehajtását szolgáló teljes pénzügyi keretösszeg 2018-as árakon 87 995 063 417 EUR.

(2)   A pénzügyi keretösszegnek ESZA+ megosztott irányítású ágának az (EU) 2021/... rendelet (15) 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett „beruházás a munkahelyteremtésbe és a növekedésbe a tagállamokban és a régiókban” elnevezésű célkitűzéshez való hozzájárulást célzó végrehajtására jutó része 2018-as árakon 87 319 331 843 EUR, amelyből 175 000 000 EUR-t az innovatív megoldások transzferjét meggyorsító és elterjesztését előmozdító, az e rendelet 25. cikkének i) pontjában említett transznacionális együttműködésre kell allokálni, valamint 2018-as árakon 472 980 447 EUR-t kiegészítő finanszírozásként kell allokálni az EUMSZ 349. cikkében meghatározott legkülső régiók és az 1994. évi csatlakozási okmányhoz csatolt, a strukturális alapok Finnországban, Norvégiában és Svédországban való alkalmazása keretében a 6. célkitűzésre irányadó különleges rendelkezésekről szóló 6. jegyzőkönyv (a továbbiakban: a 6. jegyzőkönyv) 2. cikkében foglalt kritériumokat teljesítő NUTS 2 szintű régiók számára.

(3)   A pénzügyi keretösszegnek az EaSI-ág 2021. és 2027. közötti időszakban történő végrehajtását szolgáló része 2018-as árakon 675 731 573 EUR.

(4)   A (3) bekezdésben említett összeg felhasználható továbbá az EaSI-ág végrehajtásához kapcsolódó technikai és adminisztratív segítségnyújtásra, így például előkészítő, monitoring, kontroll-, audit és értékelési tevékenységekre, ideértve az intézményi információtechnológiai rendszereket is.

6. cikk

Nemek közötti egyenlőség, esélyegyenlőség és megkülönböztetésmentesség

A tagállamok és a Bizottság az ESZA+ mindegyik célkitűzésén belül támogatják az (EU) 2021/... rendelet (15) 9. cikkének (2) és (3) bekezdésben, valamint az e rendelet 28. cikkében említett horizontális elvek előmozdítására irányuló egyedi célzott intézkedéseket is. Ezen intézkedések kiterjedhetnek olyan intézkedésekre, amelyek célja a fogyatékossággal élő személyek számára a hozzáférhetőség biztosítása – többek között információs és kommunikációs technológiai szempontból –, valamint a bentlakásos vagy intézményi gondozásról a családi és közösségi alapú ellátásra való áttérés előmozdítása.

Az ESZA+ alkalmazásával a tagállamok és a Bizottság arra törekednek, hogy növeljék a nők részvételét a foglalkoztatásban, és javuljon a munka és a magánélet összeegyeztethetősége, valamint hogy küzdjenek a szegénység női problémává válása és a nemi alapú megkülönböztetés ellen, a munkaerőpiacon csakúgy, mint az oktatásban és képzésben.

II. RÉSZ

VÉGREHAJTÁS MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN

VÉGREHAJTÁS MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN

I. FEJEZET

I. FEJEZET

A programozásra vonatkozó közös rendelkezések

A programozásra vonatkozó közös rendelkezések

7. cikk

Összhang és tematikus koncentráció

(1)   A tagállamok az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló forrásaik programozása során prioritásként kezelik az olyan beavatkozásokat, amelyek az európai szemeszter keretében és így a nemzeti reformprogramjaikban is meghatározott, valamint az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével és 148. cikkének (4) bekezdésével összhangban elfogadott releváns országspecifikus ajánlásokban foglalt kihívásokat hivatottak kezelni, és figyelembe veszik a szociális jogok európai pillérében meghatározott elveket és jogokat, valamint az ESZA+ célkitűzéseihez kapcsolódó nemzeti és regionális stratégiákat, hozzájárulva ezáltal az EUMSZ 174. cikkében meghatározott célokhoz.

A tagállamok – és adott esetben a Bizottság – elősegítik az ESZA+ és más uniós alapok, programok és eszközök közötti szinergiákat és biztosítják köztük a koordinációt, komplementaritást és koherenciát, mind a tervezési szakaszban, mind pedig a végrehajtás során. A tagállamok – és adott esetben a Bizottság – optimalizálják a koordinációs mechanizmusokat a párhuzamos erőfeszítések elkerülése és a végrehajtásért felelős szervezetek közötti szoros együttműködés biztosítása érdekében, hogy koherens és egységes irányba terelt támogatási intézkedéseket lehessen megvalósítani.

(2)   A tagállamok az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló forrásokból megfelelő összeget allokálnak az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével és 148. cikkének (4) bekezdésével összhangban elfogadott releváns országspecifikus ajánlásokban és az európai szemeszterben meghatározott olyan kihívások kezelésére, amelyek az ESZA+ e rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében foglalt egyedi célkitűzéseinek hatálya alá tartoznak.

(3)   A tagállamok az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló forrásokból egy megfelelő összeget allokálnak a gyermekgaranciának a célzott intézkedések és strukturális reformok révén történő végrehajtására, a 4. cikk (1) bekezdésének f) és h)–l) pontjában foglalt egyedi célkitűzések keretében a gyermekszegénység elleni küzdelem céljából.

Azok a tagállamok, amelyekben az Eurostat adatai alapján a 2017–2019-es időszakban a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett 18 év alatti gyermekek aránya átlagosan meghaladta az említett időszakra vonatkozó uniós átlagot, az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 5 %-át az e bekezdés első albekezdésében meghatározott célzott intézkedések és strukturális reformok támogatására allokálják.

(4)   A tagállamok az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 25 %-át a társadalmi befogadás szakpolitikai területére vonatkozóan a 4. cikk (1) bekezdésének h)–l) pontjában foglalt egyedi célkitűzésekre allokálják, ideértve a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdítását is.

(5)   A tagállamok az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 3 %-át a 4. cikk (1) bekezdésének m) pontjában foglalt egyedi célkitűzés, vagy kellően indokolt esetben vagy a 4. cikk (1) bekezdésének l) pontjában foglalt egyedi célkitűzés vagy mindkét említett egyedi célkitűzés keretében a leginkább rászoruló személyek támogatására allokálják.

A forrásokat a (3) és (4) bekezdésben meghatározott minimális allokációknak való megfelelés ellenőrzésekor nem kell figyelembe venni.

(6)   A tagállamok az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló forrásokból egy megfelelő összeget olyan célzott intézkedésekre és strukturális reformokra allokálnak, amelyek az ifjúsági foglalkoztatás, a szakképzés, különösen a tanulószerződéses gyakorlati képzés, és az iskola és a munka közötti átmenet, valamint az oktatásba vagy képzésbe és a második esélyt kínáló oktatásba való újbóli beilleszkedés módjainak támogatására irányulnak, különösen az ifjúsági garancia alá tartozó rendszerek végrehajtása keretében.

Azok a tagállamok, amelyekben az Eurostat adatai alapján a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő 15 és 29 év közötti fiatalok aránya a 2017 és 2019 közötti időszakban átlagosan meghaladta az erre az időszakra vonatkozó uniós átlagot, a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó, az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 12,5 %-át az e bekezdés első albekezdésében meghatározott strukturális reformokra és célzott intézkedésekre allokálják.

Az e bekezdés második albekezdésében meghatározott feltételeket teljesítő legkülső régiók programjaikban az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 12,5 %-át az e bekezdés első albekezdésében meghatározott célzott intézkedésekre és strukturális reformokra allokálják. Ezt az allokációt – amennyiben alkalmazandó – figyelembe kell venni az e bekezdés második albekezdésében meghatározott nemzeti szintű minimális százalékos aránynak való megfelelés ellenőrzésekor.

A tagállamok az e bekezdésben említett célzott intézkedések és strukturális reformok végrehajtásakor elsőbbséget biztosítanak az inaktív és a tartósan munkanélküli fiatalok számára, és a fiatalok elérését és tájékoztatását célzó intézkedéseket alkalmaznak e célból.

(7)   A (2)–(6) bekezdés nem alkalmazandó a legkülső régiók és a 6. jegyzőkönyv 2. cikkében foglalt kritériumokat teljesítő NUTS 2 szintű régiók által kapott egyedi kiegészítő allokációra.

(8)   Az (1)–(6) bekezdés nem alkalmazandó a technikai segítségnyújtásra.

8. cikk

A Charta tiszteletben tartása

(1)   Valamennyi műveletet az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) tiszteletben tartásával kell kiválasztani és végrehajtani, összhangban az (EU) 2021/... rendelet (16) releváns rendelkezéseivel.

(2)   Az (EU) 2021/... rendelet (16) 69. cikke (7) bekezdésének megfelelően a tagállamok biztosítják az alapokra vonatkozó panaszok hatékony kivizsgálását. Ez nem érinti a polgárok és az érdekelt felek azon általános lehetőségét, hogy panasszal forduljanak a Bizottsághoz, többek között a Charta megsértésével kapcsolatban.

(3)   Amennyiben a Bizottság megállapítja a Charta megsértését, a Bizottság az (EU) 2021/... rendelet (16) vonatkozó rendelkezéseivel összhangban alkalmazandó korrekciós intézkedések meghatározása során figyelembe veszi a jogsértés súlyosságát.

9. cikk

Partnerség

(1)   A tagállamok biztosítják a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek érdemi részvételét az ESZA+ megosztott irányítású ága által támogatott foglalkoztatási, oktatási és társadalmi befogadási politikák megvalósításában.

(2)   A tagállamok az egyes programok keretében az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló forrásokból egy megfelelő összeget a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek – többek között képzések, hálózatépítési intézkedések és a szociális párbeszéd megerősítésére irányuló intézkedések formájában megvalósuló – kapacitásépítésére, valamint a szociális partnerek által közösen végzett tevékenységekre allokálnak.

Amennyiben a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek kapacitásépítését egy, az EUMSZ 121. cikkének (2) bekezdésével és 148. cikkének (4) bekezdésével összhangban elfogadott releváns országspecifikus ajánlás meghatározza, az érintett tagállam az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésére álló források legalább 0,25 %-ának megfelelő összeget erre a célra allokál.

10. cikk

A leginkább rászoruló személyek támogatása

A 4. cikk (1) bekezdés l) és m) pontjában foglalt egyedi célkitűzésekre vonatkozó, a 7. cikk (5) bekezdésében említett forrásokat önálló prioritás vagy program keretében kell programozni. E prioritás vagy program társfinanszírozási aránya 90 %.

11. cikk

Az ifjúsági foglalkoztatás támogatása

A 7. cikk (6) bekezdésének második és harmadik albekezdése szerinti támogatást önálló prioritás vagy program keretében kell programozni, és annak ki kell terjednie legalább a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában foglalt egyedi célkitűzéshez hozzájáruló támogatásra, továbbá magában foglalhat a 4. cikk (1) bekezdésének f) és l) pontjában foglalt egyedi célkitűzésekhez hozzájáruló támogatásokat is.

12. cikk

A releváns országspecifikus ajánlások támogatása

A 7. cikk (2) bekezdése szerinti, a releváns országspecifikus ajánlásokban és az európai szemeszter keretében megnevezett kihívások kezelésére irányuló intézkedéseket a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt egyedi célkitűzések bármelyike keretében, a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához nyújtott támogatásként, valamint egy vagy több prioritás keretében kell programozni, amely több különböző alapból finanszírozott prioritás is lehet.

II. FEJEZET

II. FEJEZET

Az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében nyújtott általános támogatás

Az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében nyújtott általános támogatás

13. cikk

Hatály

Ez a fejezet az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében nyújtott, a 4. cikk (1) bekezdésének a)–l) pontjában foglalt egyedi célkitűzésekhez hozzájáruló támogatásra alkalmazandó (a továbbiakban: az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében nyújtott általános támogatás).

14. cikk

Társadalmi innovációs intézkedések

(1)   A tagállamok támogatják a társadalmi innovációval és a társadalompolitikai kísérletekkel kapcsolatos intézkedéseket, köztük a társadalmi-kulturális összetevővel rendelkező intézkedéseket is, vagy azokat az intézkedéseket, amelyek megerősítik azokat az alulról építkező megközelítéseket, amelyek alapját a hatóságokat, a szociális partnereket, a szociális vállalkozásokat, a magánszektort és a civil társadalmat tömörítő partnerségek képezik.

(2)   A tagállamok támogathatják a kis körben tesztelt, az EaSI-ág és más uniós programok keretében kidolgozott innovatív megközelítések elterjesztését.

(3)   Innovatív intézkedések és megközelítések programozása a 4. cikk (1) bekezdésének a)–l) pontjában foglalt egyedi célkitűzések bármelyike alapján lehetséges.

(4)   A tagállamok legalább egy prioritást az (1) vagy a (2) bekezdés, vagy mindkettő végrehajtásához rendelnek. Az ilyen prioritások maximális társfinanszírozási aránya 95 %-ra növelhető az ESZA+ megosztott irányítású ágából származó nemzeti források legfeljebb 5 %-a esetében.

(5)   A tagállamok vagy a programjaikban vagy a végrehajtás során egy későbbi időpontban meghatározzák, hogy melyek azok a társadalmi innovációval és társadalompolitikai kísérlettel kapcsolatos területek, amelyek a tagállamok egyedi igényeikhez illeszkednek.

(6)   A Bizottság – mindenekelőtt az egymástól való tanulás támogatása, hálózatok létrehozása és a bevált gyakorlatok és módszerek terjesztése és támogatása által – elősegíti a társadalmi innovációt szolgáló kapacitásépítést.

15. cikk

Transznacionális együttműködés

A tagállamok a 4. cikk (1) bekezdésének a)–l) pontjában foglalt egyedi célkitűzések bármelyike keretében támogathatják a transznacionális együttműködési intézkedéseket.

16. cikk

Elszámolhatóság

(1)   Az (EU) 2021/... rendelet (17) 64. cikkében említett, nem elszámolható költségeken felül az alábbi költségek nem elszámolhatóak az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében nyújtott általános támogatáson belül:

| a) | földterület és ingatlan, valamint infrastruktúra vásárlása; továbbá |
| --- | --- |

a)

földterület és ingatlan, valamint infrastruktúra vásárlása; továbbá

| b) | bútorok, berendezések és járművek vásárlása, kivéve, ha a vásárlás a művelet céljának eléréséhez szükséges, vagy az említett tételek értékét a művelet alatt teljes egészében leírják értékcsökkenés címén, vagy ha az említett tételek megvásárlása a leggazdaságosabb lehetőség. |
| --- | --- |

b)

bútorok, berendezések és járművek vásárlása, kivéve, ha a vásárlás a művelet céljának eléréséhez szükséges, vagy az említett tételek értékét a művelet alatt teljes egészében leírják értékcsökkenés címén, vagy ha az említett tételek megvásárlása a leggazdaságosabb lehetőség.

(2)   A harmadik felek által a művelet résztvevői javára kifizetett, juttatások vagy bérek formáját öltő természetbeni hozzájárulások elszámolhatóak lehetnek az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében nyújtott általános támogatáson belül, amennyiben a természetbeni juttatásokra a nemzeti szabályokkal – többek között a számviteli szabályokkal – összhangban került sor, és ezek nem haladják meg a harmadik fél által viselt költséget.

(3)   A legkülső régiók és a 6. jegyzőkönyv 2. cikkében foglalt kritériumokat teljesítő NUTS 2 szintű régiók által kapott egyedi kiegészítő allokációt a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt egyedi célkitűzések megvalósításának támogatására kell fordítani.

(4)   A közvetlen személyzeti költségek akkor számolhatók el az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében nyújtott általános támogatáson belül, ha összhangban vannak a kedvezményezett által az adott tisztségkategóriára szokásosan alkalmazott javadalmazási gyakorlattal vagy az alkalmazandó nemzeti joggal, kollektív megállapodásokkal vagy hivatalos statisztikákkal.

17. cikk

Mutatók és jelentéstétel

(1)   A végrehajtás alakulásának monitoringja céljából az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében nyújtott általános támogatásból részesülő programokban az I. mellékletben meghatározott közös kimeneti és eredménymutatókat kell alkalmazni. A programok programspecifikus mutatókat is használhatnak.

(2)   Amennyiben egy tagállam a 7. cikk (5) bekezdésének első albekezdésével összhangban a 4. cikk (1) bekezdésének l) pontjában foglalt egyedi célkitűzéshez allokálja a forrásait a leginkább rászoruló személyek támogatása céljából, a II. mellékletben meghatározott közös mutatók alkalmazandók.

(3)   A közös és a programspecifikus kimeneti mutatók esetében a referenciaértéket nullára kell beállítani. Az említett mutatókra vonatkozó, kumulatív módon számított mérföldköveket és célértékeket – amennyiben a támogatott műveletek jellegénél fogva relevánsak – abszolút értékben kell meghatározni. A kimeneti mutatók lejelentett értékeit abszolút értékben kell kifejezni.

(4)   Azon közös és programspecifikus eredménymutatók esetében, amelyek tekintetében a 2029. évre vonatkozóan célértéket állapítottak meg, a referenciaértéket a legfrissebb rendelkezésre álló adatok vagy egyéb releváns információforrás segítségével kell rögzíteni. A közös eredménymutatókra vonatkozó célértékeket abszolút értékben vagy százalékos arányban kell megállapítani. A programspecifikus eredménymutatókat és a kapcsolódó célértékeket akár mennyiségi, akár minőségi alapon meg lehet határozni. A közös eredménymutatók lejelentett értékeit abszolút értékben kell kifejezni.

(5)   A résztvevőkre vonatkozó mutatók adatai csak akkor továbbíthatók, amikor az adott résztvevő tekintetében az I. melléklet 1.1. pontjában előírt valamennyi adat rendelkezésre áll.

(6)   A tagállamok az adatok nyilvántartásokban vagy azokkal egyenértékű forrásokban való rendelkezésre állása esetén lehetővé tehetik, hogy az irányító hatóságok vagy az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében nyújtott általános támogatás monitoringjához és értékeléséhez szükséges adatgyűjtéssel megbízott más szervek az említett nyilvántartásokból vagy azokkal egyenértékű forrásokból szerezzék be az adatokat, az (EU) 2016/679 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) és e) pontjával összhangban.

(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. és a II. mellékletben foglalt mutatók módosítása céljából, amennyiben ezt szükségesnek ítéli a programok végrehajtása alakulásának tényleges értékeléséhez. Ezeknek a módosításoknak arányosnak kell lenniük, figyelembe véve a tagállamokra és a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhet. Az e bekezdéssel összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok nem változtathatják meg az I. és a II. mellékletben meghatározott adatgyűjtési módszertant.

III. FEJEZET

III. FEJEZET

Az anyagi nélkülözés kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás

Az anyagi nélkülözés kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás

18. cikk

Hatály

Ez a fejezet a 4. cikk (1) bekezdésének m) pontjában foglalt egyedi célkitűzéshez hozzájáruló ESZA+-támogatásra alkalmazandó.

19. cikk

Alapelvek

(1)   Az anyagi nélkülözés kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás csak olyan élelmiszerek és áruk elosztásának támogatására használható fel, amelyek megfelelnek a fogyasztói termékek biztonságára vonatkozó uniós jogszabályoknak.

(2)   A tagállamok és a kedvezményezettek az élelmiszereket és/vagy az alapvető anyagi támogatást a leginkább rászoruló személyek szükségleteivel kapcsolatos objektív kritériumok alapján választják ki. Az élelmiszerek és adott esetben az áruk kiválasztásának szempontjai között az éghajlati és környezeti vonatkozásokat is figyelembe kell venni, különösen az élelmiszer-pazarlásnak és az egyszer használatos műanyagok használatának a csökkentése céljából. Az elosztandó élelmiszerek kiválasztásakor adott esetben mérlegelni kell, hogy azok mennyiben járulnak hozzá a leginkább rászoruló személyek kiegyensúlyozott étrendjéhez.

Élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás a leginkább rászoruló személyek számára közvetlenül, vagy közvetetten, így például elektronikus vagy egyéb formában kiadott utalványok vagy kártyák formájában nyújtható, feltéve, hogy ezeket csak élelmiszerre és/vagy alapvető anyagi támogatásra lehet beváltani. A leginkább rászoruló személyek számára biztosított támogatást a nemzeti szociális rendszerek által, illetve a nemzeti joggal összhangban a végső kedvezményezetteknek esetlegesen nyújtott szociális ellátás kiegészítéseként kell nyújtani.

A leginkább rászoruló személyek rendelkezésére bocsátott élelmiszert be lehet szerezni az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (39) 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban elhelyezett termékek felhasználásából, feldolgozásából vagy értékesítéséből, amennyiben gazdaságilag ez a legkedvezőbb lehetőség, és nem okoz indokolatlan késedelmet az élelmiszer leginkább rászoruló személyekhez történő eljuttatásában.

Az ilyen ügyletből származó összegeket a leginkább rászoruló személyek javára kell felhasználni a program keretében eleve rendelkezésre álló összegeken felül.

(3)   A Bizottság és a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az anyagi nélkülözés kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás keretében biztosított segítségnyújtás tiszteletben tartsa a leginkább rászoruló személyek méltóságát, és megelőzze a megbélyegzésüket.

(4)   A tagállamok az élelmiszernek és/vagy alapvető anyagi támogatásnak a kedvezményezettekhez való eljuttatását kiegészítik kísérő intézkedésekkel, így például a 4. cikk (1) bekezdésének m) pontjában foglalt egyedi célkitűzés keretében az érintetteknek az illetékes szolgálatok felé történő átirányításával, vagy a 4. cikk (1) bekezdésének l) pontjában foglalt egyedi célkitűzés keretében a leginkább rászoruló személyek társadalmi integrációjának előmozdításával.

20. cikk

A prioritás tartalma

(1)   A 4. cikk (1) bekezdésének m) pontjában foglalt egyedi célkitűzéshez hozzájáruló támogatásra vonatkozó prioritásban az alábbiakat kell meghatározni:

| a) | a támogatás típusa; |
| --- | --- |

a)

a támogatás típusa;

| b) | a fő célcsoportok; valamint |
| --- | --- |

b)

a fő célcsoportok; valamint

| c) | a nemzeti vagy regionális támogatási rendszerek ismertetése. |
| --- | --- |

c)

a nemzeti vagy regionális támogatási rendszerek ismertetése.

(2)   Az (1) bekezdésben említettek szerinti támogatásra és a hozzá kapcsolódó technikai segítségnyújtásra korlátozódó programok esetében a prioritásnak a műveletek kiválasztására vonatkozó kritériumokat is magában kell foglalnia.

21. cikk

A műveletek támogathatósága

(1)   A leginkább rászoruló személyeknek biztosított élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás a kedvezményezett által vagy nevében is megvásárolható, illetve ingyenesen a kedvezményezett rendelkezésére bocsátható.

(2)   Az élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást ingyenesen kell kiosztani a leginkább rászoruló személyek számára.

22. cikk

A kiadások elszámolhatósága

(1)   Az anyagi nélkülözés kezeléséhez nyújtott ESZA+-támogatás keretében elszámolható költségek az alábbiak:

| a) | az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás beszerzési költsége, többek között az élelmiszernek és/vagy alapvető anyagi támogatásnak az élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást a végső kedvezményezettek számára átadó kedvezményezettekhez történő szállításával kapcsolatos költségek; |
| --- | --- |

a)

az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás beszerzési költsége, többek között az élelmiszernek és/vagy alapvető anyagi támogatásnak az élelmiszert és/vagy alapvető anyagi támogatást a végső kedvezményezettek számára átadó kedvezményezettekhez történő szállításával kapcsolatos költségek;

| b) | amennyiben az élelmiszernek és/vagy az alapvető anyagi támogatásnak az azt a végső kedvezményezettek számára elosztó kedvezményezettekhez történő szállítása nem tartozik az a) pont hatálya alá, az azokat megvásárló szerv által az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás lerakatokba vagy a kedvezményezettekhez történő szállításával kapcsolatosan viselt költségek, valamint a tárolási költségeknek az a) pontban említett költségek 1 %-ában meghatározott átalánya vagy megfelelően indokolt esetekben a ténylegesen felmerült és megfizetett költségek; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az élelmiszernek és/vagy az alapvető anyagi támogatásnak az azt a végső kedvezményezettek számára elosztó kedvezményezettekhez történő szállítása nem tartozik az a) pont hatálya alá, az azokat megvásárló szerv által az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás lerakatokba vagy a kedvezményezettekhez történő szállításával kapcsolatosan viselt költségek, valamint a tárolási költségeknek az a) pontban említett költségek 1 %-ában meghatározott átalánya vagy megfelelően indokolt esetekben a ténylegesen felmerült és megfizetett költségek;

| c) | az élelmiszernek és/vagy alapvető anyagi támogatásnak a leginkább rászoruló személyek számára történő elosztásában részt vevő kedvezményezettek által viselt adminisztratív, szállítási, tárolási és előkészítési költségek az a) pontban említett költségek 7 %-ának megfelelő átalányösszegként megadva, vagy az 1308/2013/EU rendelet 16. cikkének megfelelően elhelyezett élelmiszerek értékének 7 %-a; |
| --- | --- |

c)

az élelmiszernek és/vagy alapvető anyagi támogatásnak a leginkább rászoruló személyek számára történő elosztásában részt vevő kedvezményezettek által viselt adminisztratív, szállítási, tárolási és előkészítési költségek az a) pontban említett költségek 7 %-ának megfelelő átalányösszegként megadva, vagy az 1308/2013/EU rendelet 16. cikkének megfelelően elhelyezett élelmiszerek értékének 7 %-a;

| d) | az élelmiszer-adományok begyűjtésének, szállításának, tárolásának és szétosztásának, továbbá az ezekkel közvetlenül kapcsolatos tájékoztató tevékenységeknek a költségei; valamint |
| --- | --- |

d)

az élelmiszer-adományok begyűjtésének, szállításának, tárolásának és szétosztásának, továbbá az ezekkel közvetlenül kapcsolatos tájékoztató tevékenységeknek a költségei; valamint

| e) | az élelmiszert és/vagy az alapvető anyagi támogatást a leginkább rászoruló személyeknek elosztó kedvezményezettek által vagy nevében vállalt kísérő intézkedések kedvezményezettek által bejelentett költségei, az a) pontban említett költségek 7 %-ának megfelelő átalányösszegként. |
| --- | --- |

e)

az élelmiszert és/vagy az alapvető anyagi támogatást a leginkább rászoruló személyeknek elosztó kedvezményezettek által vagy nevében vállalt kísérő intézkedések kedvezményezettek által bejelentett költségei, az a) pontban említett költségek 7 %-ának megfelelő átalányösszegként.

(2)   Az elektronikus vagy egyéb formátumú utalvány- vagy kártyarendszerek előkészítésének költségei, valamint az ehhez kapcsolódó működési költségek elszámolhatók technikai segítségnyújtás keretében, feltéve, hogy az irányító hatóság vagy olyan más közigazgatási szerv viseli őket, amely maga nem a végső kedvezményezettek számára utalványt vagy kártyát kiosztó kedvezményezett, vagy, feltéve, hogy e költségek nem tartoznak az (1) bekezdés c) pontjában foglalt költségek közé.

(3)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett elszámolható költségek abból adódó csökkenése, hogy az élelmiszer és/vagy az alapvető anyagi támogatás megvásárlásáért felelős szerv nem tett eleget az alkalmazandó jognak, nem eredményezi az említett bekezdés c) és e) pontjában foglalt elszámolható költségek csökkenését.

(4)   Az alábbi költségek nem elszámolhatók:

| a) | hitelkamat; |
| --- | --- |

a)

hitelkamat;

| b) | infrastruktúra vásárlása; valamint |
| --- | --- |

b)

infrastruktúra vásárlása; valamint

| c) | használt áruk költségei. |
| --- | --- |

c)

használt áruk költségei.

23. cikk

Mutatók és jelentéstétel

(1)   A végrehajtás alakulásának monitoringja céljából az anyagi nélkülözés kezelésére vonatkozó prioritások keretében a III. mellékletben meghatározott közös kimeneti és eredménymutatókat kell alkalmazni. E prioritások keretében programspecifikus mutatók is alkalmazhatók.

(2)   Meg kell határozni a közös és a programspecifikus eredménymutatók referenciaértékeit.

(3)   Az irányító hatóságoknak kétszer be kell számolniuk a Bizottság számára az ESZA+-ból kapott támogatással kapcsolatban a végső kedvezményezettek előző évben végzett strukturált felmérésének eredményéről, kitérve e végső kedvezményezettek életkörülményeire és anyagi nélkülözésének jellegére is. Az említett felmérést a Bizottság által végrehajtási jogi aktus útján meghatározott modell alapján kell elvégezni. Ily módon az első alkalommal 2025. június 30-ig, második alkalommal pedig 2028. június 30-ig kell beszámolni.

(4)   A Bizottság az e cikk végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása céljából végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben a 38. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárás keretében meghatározza a végső kedvezményezettek strukturált felméréséhez használandó modellt.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III. mellékletben foglalt mutatók módosítására vonatkozóan, amennyiben ezt szükségesnek ítéli a programok végrehajtása alakulásának tényleges értékeléséhez. Ezeknek a módosításoknak arányosaknak kell lenniük, figyelembe véve a tagállamokra és a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhet. Az e bekezdés alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok nem változtathatják meg a III. mellékletben meghatározott adatgyűjtési módszertant.

24. cikk

Audit

A műveletek auditálása a műveletek végrehajtásának minden szakaszára és az elosztási lánc valamennyi szintjére kiterjedhet a végső kedvezményezettek ellenőrzése kivételével, hacsak egy kockázatértékelés meg nem állapítja szabálytalanság vagy csalás konkrét kockázatát.

III. RÉSZ

VÉGREHAJTÁS A KÖZVETLEN ÉS A KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN

VÉGREHAJTÁS A KÖZVETLEN ÉS A KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN

I. FEJEZET

I. FEJEZET

Operatív célkitűzések

Operatív célkitűzések

25. cikk

Operatív célkitűzések

Az EaSi-ág az alábbi operatív célkitűzésekkel rendelkezik:

| a) | magas színvonalú összehasonlító elemzési tudásbázis létrehozása annak biztosítása érdekében, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt egyedi célkitűzések elérésére irányuló szakpolitikák megbízható bizonyítékokra alapuljanak, és relevánsak legyenek a szükségletek, a kihívások és a helyi körülmények szempontjából; |
| --- | --- |

a)

magas színvonalú összehasonlító elemzési tudásbázis létrehozása annak biztosítása érdekében, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt egyedi célkitűzések elérésére irányuló szakpolitikák megbízható bizonyítékokra alapuljanak, és relevánsak legyenek a szükségletek, a kihívások és a helyi körülmények szempontjából;

| b) | az eredményes és inkluzív információmegosztás, a kölcsönös tanulás, a szakértői értékelés és a párbeszéd elősegítése a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területekre vonatkozó szakpolitikákról annak érdekében, hogy segítséget lehessen nyújtani a megfelelő szakpolitikai intézkedések kialakításában; |
| --- | --- |

b)

az eredményes és inkluzív információmegosztás, a kölcsönös tanulás, a szakértői értékelés és a párbeszéd elősegítése a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területekre vonatkozó szakpolitikákról annak érdekében, hogy segítséget lehessen nyújtani a megfelelő szakpolitikai intézkedések kialakításában;

| c) | a társadalompolitikai kísérlet támogatása a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területeken, valamint az érdekelt feleknek nemzeti és helyi szinten a tesztelt szociálpolitikai innovációk előkészítésére, megtervezésére és végrehajtására, valamint átadására vagy elterjesztésére vonatkozó képességének kiépítése, különös tekintettel a helyi érdekelt felek által a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációja területén kidolgozott projektek elterjesztésére; |
| --- | --- |

c)

a társadalompolitikai kísérlet támogatása a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területeken, valamint az érdekelt feleknek nemzeti és helyi szinten a tesztelt szociálpolitikai innovációk előkészítésére, megtervezésére és végrehajtására, valamint átadására vagy elterjesztésére vonatkozó képességének kiépítése, különös tekintettel a helyi érdekelt felek által a harmadik országbeli állampolgárok társadalmi-gazdasági integrációja területén kidolgozott projektek elterjesztésére;

| d) | a munkavállalók önkéntes földrajzi mobilitásának elősegítése és a foglalkoztatási lehetőségek növelése azáltal, hogy konkrét támogatási szolgáltatásokat fejlesztenek ki és nyújtanak a munkaadók és az álláskeresők számára az integrált európai munkaerőpiacok létrehozása céljából, a felvételt megelőző előkészületektől az elhelyezkedést követő segítségnyújtásig terjedően, akár a bizonyos ágazatokban, szakmákban, országokban, határ menti régiókban meglévő üres álláshelyek betöltése céljából, akár konkrét csoportok –például a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek – számára; |
| --- | --- |

d)

a munkavállalók önkéntes földrajzi mobilitásának elősegítése és a foglalkoztatási lehetőségek növelése azáltal, hogy konkrét támogatási szolgáltatásokat fejlesztenek ki és nyújtanak a munkaadók és az álláskeresők számára az integrált európai munkaerőpiacok létrehozása céljából, a felvételt megelőző előkészületektől az elhelyezkedést követő segítségnyújtásig terjedően, akár a bizonyos ágazatokban, szakmákban, országokban, határ menti régiókban meglévő üres álláshelyek betöltése céljából, akár konkrét csoportok –például a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek – számára;

| e) | támogatás egy olyan piaci ökoszisztéma kifejlesztéséhez, amely keretet biztosít az innovatív induló és a fejlődési szakaszban lévő mikrovállalkozások mikrofinanszírozása számára, különösen, ha azokat kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek hozták létre, vagy ilyen személyeket foglalkoztatnak; |
| --- | --- |

e)

támogatás egy olyan piaci ökoszisztéma kifejlesztéséhez, amely keretet biztosít az innovatív induló és a fejlődési szakaszban lévő mikrovállalkozások mikrofinanszírozása számára, különösen, ha azokat kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek hozták létre, vagy ilyen személyeket foglalkoztatnak;

| f) | az uniós szintű hálózatépítés, valamint a releváns érdekelt felekkel és azok között folytatott párbeszéd támogatása a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területeken, továbbá a részt vevő érdekelt felek intézményi kapacitásának kiépítéséhez való hozzájárulás, ideértve az állami foglalkoztatási szolgálatokat, a szociális biztonsági és egészségbiztosítási közintézményeket, a civil társadalmat, a mikrofinanszírozási intézményeket és a szociális vállalkozások és a szociális gazdaság számára finanszírozást nyújtó intézményeket; |
| --- | --- |

f)

az uniós szintű hálózatépítés, valamint a releváns érdekelt felekkel és azok között folytatott párbeszéd támogatása a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területeken, továbbá a részt vevő érdekelt felek intézményi kapacitásának kiépítéséhez való hozzájárulás, ideértve az állami foglalkoztatási szolgálatokat, a szociális biztonsági és egészségbiztosítási közintézményeket, a civil társadalmat, a mikrofinanszírozási intézményeket és a szociális vállalkozások és a szociális gazdaság számára finanszírozást nyújtó intézményeket;

| g) | a szociális vállalkozások fejlődésének, valamint egy szociális beruházási piac kialakulásának támogatása, előmozdítva az állami és a magánszféra közötti interakciókat, valamint az említett piacon az alapítványok és a filantróp szereplők részvételét; |
| --- | --- |

g)

a szociális vállalkozások fejlődésének, valamint egy szociális beruházási piac kialakulásának támogatása, előmozdítva az állami és a magánszféra közötti interakciókat, valamint az említett piacon az alapítványok és a filantróp szereplők részvételét;

| h) | iránymutatás nyújtása a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához szükséges szociális infrastruktúra kidolgozásához; |
| --- | --- |

h)

iránymutatás nyújtása a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához szükséges szociális infrastruktúra kidolgozásához;

| i) | a transznacionális együttműködés támogatása az innovatív megoldások transzferének meggyorsítása és elterjesztésének megkönnyítése érdekében, különösen a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területeken; valamint |
| --- | --- |

i)

a transznacionális együttműködés támogatása az innovatív megoldások transzferének meggyorsítása és elterjesztésének megkönnyítése érdekében, különösen a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területeken; valamint

| j) | a releváns nemzetközi szociális és munkaügyi normák alkalmazásának támogatása a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területeken egyrészt a globalizációnak, másrészt az uniós szakpolitikák külső dimenziójának kiaknázása keretében. |
| --- | --- |

j)

a releváns nemzetközi szociális és munkaügyi normák alkalmazásának támogatása a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területeken egyrészt a globalizációnak, másrészt az uniós szakpolitikák külső dimenziójának kiaknázása keretében.

II. FEJEZET

II. FEJEZET

Támogathatóság

Támogathatóság

26. cikk

Támogatható intézkedések

(1)   Kizárólag a 3. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 4. cikk (1) bekezdésében és a 25. cikkben említett célkitűzésekre irányuló intézkedések finanszírozhatók.

(2)   Az EaSI-ág keretében az alábbi intézkedések támogathatók:

| a) | elemző tevékenységek, többek között harmadik országok vonatkozásában, különösen:






  i. | felmérések, tanulmányok, statisztikai adatok, módszerek, osztályozások, mikroszimulációk, mutatók, valamint az európai szintű megfigyelőközpontok és összehasonlító elemzések támogatása; |
| --- | --- | --- |

a)

elemző tevékenységek, többek között harmadik országok vonatkozásában, különösen:

i.

felmérések, tanulmányok, statisztikai adatok, módszerek, osztályozások, mikroszimulációk, mutatók, valamint az európai szintű megfigyelőközpontok és összehasonlító elemzések támogatása;

| ii. | a társadalmi innovációkat értékelő társadalompolitikai kísérlet; |
| --- | --- |

ii.

a társadalmi innovációkat értékelő társadalompolitikai kísérlet;

| iii. | az uniós jog átültetésének és alkalmazásának monitoringja és értékelése; |
| --- | --- |

iii.

az uniós jog átültetésének és alkalmazásának monitoringja és értékelése;

| b) | a szakpolitika végrehajtása, különösen:






  i. | határon átnyúló partnerségek – különösen az állami foglalkoztatási szolgálatok, a szociális partnerek és a civil társadalom között –, valamint támogató szolgáltatások a határon átnyúló régiókban; |
| --- | --- | --- |

b)

a szakpolitika végrehajtása, különösen:

i.

határon átnyúló partnerségek – különösen az állami foglalkoztatási szolgálatok, a szociális partnerek és a civil társadalom között –, valamint támogató szolgáltatások a határon átnyúló régiókban;

| ii. | az egész Unióra kiterjedő, uniós szintű foglalkoztatási mobilitási rendszer a feltárt munkaerőpiaci hiányosságokkal küzdő területeken meglévő üres álláshelyek betöltése céljából; |
| --- | --- |

ii.

az egész Unióra kiterjedő, uniós szintű foglalkoztatási mobilitási rendszer a feltárt munkaerőpiaci hiányosságokkal küzdő területeken meglévő üres álláshelyek betöltése céljából;

| iii. | a mikrofinanszírozási intézmények, valamint a szociális vállalkozások számára finanszírozást nyújtó intézmények támogatása többek között vegyes finanszírozási műveletekkel, például aszimmetrikus kockázatmegosztással vagy a tranzakciós költségek csökkentésével, továbbá a szociális infrastruktúra és készségek fejlesztésének támogatása; |
| --- | --- |

iii.

a mikrofinanszírozási intézmények, valamint a szociális vállalkozások számára finanszírozást nyújtó intézmények támogatása többek között vegyes finanszírozási műveletekkel, például aszimmetrikus kockázatmegosztással vagy a tranzakciós költségek csökkentésével, továbbá a szociális infrastruktúra és készségek fejlesztésének támogatása;

| iv. | a transznacionális együttműködés és partnerség támogatása az innovatív megoldások transzfere és elterjesztése céljából; |
| --- | --- |

iv.

a transznacionális együttműködés és partnerség támogatása az innovatív megoldások transzfere és elterjesztése céljából;

| c) | kapacitásépítés, különösen a következők esetében:






  i. | uniós szintű hálózatok esetében, a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területekhez kapcsolódóan; |
| --- | --- | --- |

c)

kapacitásépítés, különösen a következők esetében:

i.

uniós szintű hálózatok esetében, a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területekhez kapcsolódóan;

| ii. | az EaSI-ág végrehajtásához kapcsolódó iránymutatást, információkat és segítségnyújtást biztosító nemzeti kapcsolattartók esetében; |
| --- | --- |

ii.

az EaSI-ág végrehajtásához kapcsolódó iránymutatást, információkat és segítségnyújtást biztosító nemzeti kapcsolattartók esetében;

| iii. | közigazgatások, szociális biztonsági intézmények és a munkaerő mobilitásának elősegítéséért felelős foglalkoztatási szolgálatok esetében, a mikrofinanszírozási intézmények és a szociális vállalkozások számára finanszírozást nyújtó intézmények vagy más szociális beruházással foglalkozó szereplők esetében, valamint hálózatépítés, a tagállamokban vagy a 29. cikk szerint az EaSI-ághoz társult harmadik országokban; |
| --- | --- |

iii.

közigazgatások, szociális biztonsági intézmények és a munkaerő mobilitásának elősegítéséért felelős foglalkoztatási szolgálatok esetében, a mikrofinanszírozási intézmények és a szociális vállalkozások számára finanszírozást nyújtó intézmények vagy más szociális beruházással foglalkozó szereplők esetében, valamint hálózatépítés, a tagállamokban vagy a 29. cikk szerint az EaSI-ághoz társult harmadik országokban;

| iv. | érdekelt felek – többek között a szociális partnerek és civil társadalmi szervezetek – esetében, a transznacionális együttműködés kontextusában; |
| --- | --- |

iv.

érdekelt felek – többek között a szociális partnerek és civil társadalmi szervezetek – esetében, a transznacionális együttműködés kontextusában;

| d) | kommunikációs és terjesztési tevékenységek, különösen:






  i. | kölcsönös tanulás a bevált gyakorlatok cseréje, innovatív megközelítések, az elemző tevékenységek eredményei, szakértői értékelés és benchmarking útján; |
| --- | --- | --- |

d)

kommunikációs és terjesztési tevékenységek, különösen:

i.

kölcsönös tanulás a bevált gyakorlatok cseréje, innovatív megközelítések, az elemző tevékenységek eredményei, szakértői értékelés és benchmarking útján;

| ii. | iránymutatások, beszámolók, információs anyagok és médiatudósítás a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területekhez kapcsolódó kezdeményezéseket illetően; |
| --- | --- |

ii.

iránymutatások, beszámolók, információs anyagok és médiatudósítás a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területekhez kapcsolódó kezdeményezéseket illetően;

| iii. | a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területekhez kapcsolódó bizonyítékok terjesztésével foglalkozó információs rendszerek; |
| --- | --- |

iii.

a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott szakpolitikai területekhez kapcsolódó bizonyítékok terjesztésével foglalkozó információs rendszerek;

| iv. | a Tanács elnöksége által szervezett rendezvények, valamint konferenciák, szemináriumok és tájékoztató tevékenységek. |
| --- | --- |

iv.

a Tanács elnöksége által szervezett rendezvények, valamint konferenciák, szemináriumok és tájékoztató tevékenységek.

27. cikk

Részvételre jogosult szervezetek

(1)   A költségvetési rendelet 197. cikkében foglalt feltételekre is figyelemmel a következő szervezetek jogosultak részvételre:

| a) | az alábbi országok vagy területek bármelyikében letelepedett jogalanyok:






  i. | tagállam vagy hozzá kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület; |
| --- | --- | --- |

a)

az alábbi országok vagy területek bármelyikében letelepedett jogalanyok:

i.

tagállam vagy hozzá kapcsolódó tengerentúli ország vagy terület;

| ii. | a 29. cikk szerint az EaSI-ághoz társult harmadik ország; |
| --- | --- |

ii.

a 29. cikk szerint az EaSI-ághoz társult harmadik ország;

| iii. | a munkaprogramban felsorolt harmadik ország az e cikk (2) és a (3) bekezdésében meghatározott feltételek mellett; |
| --- | --- |

iii.

a munkaprogramban felsorolt harmadik ország az e cikk (2) és a (3) bekezdésében meghatározott feltételek mellett;

| b) | az uniós jog alapján létrehozott bármely jogalany vagy bármely nemzetközi szervezet. |
| --- | --- |

b)

az uniós jog alapján létrehozott bármely jogalany vagy bármely nemzetközi szervezet.

(2)   A 29. cikk szerint az EaSI-ághoz nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok kivételesen jogosultak a részvételre, amennyiben ez egy adott intézkedés célkitűzéseinek eléréséhez szükséges.

(3)   A 29. cikk szerint az EaSI-ághoz nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok főszabályként maguk viselik részvételük költségét.

28. cikk

Horizontális elvek

(1)   A Bizottság biztosítja a nemek közötti egyenlőségnek, a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének és a nemi dimenzió integrálásának figyelembevételét és előmozdítását az EaSI-ág által támogatott műveletek előkészítése, végrehajtása, monitoringja, értékelése és az ilyen műveletekről való jelentéstétel során.

(2)   A Bizottság megteszi a megfelelő lépéseket az EaSI-ágból támogatott műveletek előkészítése, végrehajtása, monitoringja, értékelése és a róluk való jelentéstétel során a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló mindennemű hátrányos megkülönböztetés megelőzése érdekében. Így különösen az EaSI-ág előkészítése és végrehajtása során mindvégig figyelembe kell venni a fogyatékossággal élő személyek számára biztosítandó hozzáférhetőséget.

29. cikk

Harmadik országok részvétele

Az EaSI-ág az Unióval való megállapodás útján nyitva áll a következő harmadik országok részvétele előtt:

| a) | az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térségnek is tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térségnek is tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban;

| b) | csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapított egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapított egyedi feltételekkel összhangban;

| c) | egyéb harmadik országok, a harmadik ország EaSI-ágban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban, feltéve, hogy a megállapodás:






  i. | méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a részvételből fakadó előnyei tekintetében; |
| --- | --- | --- |

c)

egyéb harmadik országok, a harmadik ország EaSI-ágban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban, feltéve, hogy a megállapodás:

i.

méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a részvételből fakadó előnyei tekintetében;

| ii. | megállapítja a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz vagy programágakhoz való pénzügyi hozzájárulások kiszámítását és a programok igazgatási költségeit; |
| --- | --- |

ii.

megállapítja a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz vagy programágakhoz való pénzügyi hozzájárulások kiszámítását és a programok igazgatási költségeit;

| iii. | nem ruház az EaSI-ággal kapcsolatos döntéshozatali hatáskört a harmadik országra; |
| --- | --- |

iii.

nem ruház az EaSI-ággal kapcsolatos döntéshozatali hatáskört a harmadik országra;

| iv. | garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. |
| --- | --- |

iv.

garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

Az e cikk első bekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételeket képeznek.

III. FEJEZET

III. FEJEZET

Általános rendelkezések

Általános rendelkezések

30. cikk

Az uniós finanszírozás formái és a végrehajtás módszerei

(1)   Az EaSI-ágból a költségvetési rendeletben a pénzügyi hozzájárulás céljára meghatározott bármely formában nyújtható finanszírozás, ideértve különösen a vissza nem térítendő támogatásokat, pénzdíjakat, közbeszerzéseket és az olyan nemzetközi szervezetekbe történő önkéntes befizetéseket, amelyeknek az Unió tagja, vagy amelyek munkájában részt vesz.

(2)   Az EaSI-ágat közvetlenül, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjában előírt módon, vagy pedig közvetetten, a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett szervek útján kell végrehajtani.

A támogatások odaítélésekor a költségvetési rendelet 150. cikkében említett értékelőbizottság külső szakértőkből is állhat.

(3)   Az EaSI-ág keretébe tartozó vegyes finanszírozási műveleteket az (EU) 2021/523 rendelettel és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani.

31. cikk

Munkaprogram

(1)   Az EaSI-ágat a költségvetési rendelet 110. cikkében említett munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani. E munkaprogramok tartalmát az e rendelet 25. cikkében foglalt operatív célkitűzésekkel összhangban, valamint az e rendelet 26. cikkében foglalt támogatható intézkedéseknek megfelelően kell meghatározni. A munkaprogramoknak adott esetben meg kell határozniuk a vegyes finanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget.

(2)   A Bizottság a munkaprogramok elkészítésével kapcsolatban szakismereteket gyűjt a 39. cikk (8) bekezdésében említett munkacsoporttal való konzultáció útján.

(3)   A Bizottság elősegíti az ESZA+ és az egyéb releváns uniós eszközök közötti, illetve az ESZA+ különböző ágai közötti szinergiákat és biztosítja közöttük a hatékony koordinációt.

32. cikk

Monitoring és jelentéstétel

A 4. cikk (1) bekezdésében foglalt egyedi célkitűzések és a 25. cikkben foglalt operatív célkitűzések megvalósítása terén az EaSI-ág által elért haladásra vonatkozó jelentéstételhez alkalmazandó mutatókat a IV. melléklet határozza meg.

A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy az EaSI-ág végrehajtásának és eredményeinek monitoringjára vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék.

Ennek érdekében az uniós források címzettjei és adott esetben a tagállamok számára arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

33. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás alapján elfogadott határozat vagy bármely más jogi eszköz alapján részt vesz az EaSI-ágban, a harmadik országnak biztosítania kell az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében e jogok közé tartozik a 883/2013/EU, Euratom rendelet szerinti vizsgálatok – többek között helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok – lefolytatásához való jog is.

34. cikk

Értékelés

(1)   Az értékeléseket kellő időben el kell végezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek.

(2)   A Bizottság 2024. december 31-ig elvégzi az EaSI-ág félidős értékelését az annak végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ alapján.

A Bizottság a költségvetési rendelet 34. cikkével összhangban értékeli a program teljesítményét, valamint különösen annak eredményességét, hatékonyságát, koherenciáját, relevanciáját és uniós hozzáadott értékét – többek között az e rendelet 28. cikkében említett horizontális elvekhez mérten –, és megállapítja, hogy – mind minőségi, mind mennyiségi szempontból – milyen mértékben sikerült haladást elérni az EaSI-ág célkitűzéseinek megvalósításában.

A félidős értékelésnek a 32. cikkel összhangban megállapított monitoring intézkedések és mutatók révén gyűjtött információkon kell alapulnia, és arra irányul, hogy segítségével el lehessen végezni a szakpolitikai és finanszírozási prioritások szükséges kiigazításait.

(3)   2031. december 31-ig, a végrehajtási időszak végén a Bizottság elvégzi az EaSI-ág végső értékelését.

(4)   A Bizottság a félidős értékelés és a végső értékelés következtetéseit saját észrevételei kíséretében benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

35. cikk

Auditok

A költségvetési rendelet 127. cikke szerinti általános megbízhatóság alapját az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan személyek vagy szervezetek – köztük az uniós intézmények vagy szervek által felhatalmazottaktól eltérőek – által végzett auditok képezik.

36. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel

(1)   Az uniós támogatás címzettjeinek fel kell tüntetniük az említett támogatások eredetét és különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítése során biztosítaniuk kell az uniós támogatás láthatóságát azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs intézkedéseket hajt végre az EaSI-ághoz, az EaSI-ág alapján végzett intézkedésekhez és az elért eredményekhez kapcsolódóan.

Az EaSI-ág számára allokált pénzügyi források az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációhoz is hozzájárulnak, amennyiben e prioritások kapcsolódnak a 3. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 4. cikk (1) bekezdésében és a 25. cikkben említett célkitűzésekhez.

IV. RÉSZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

37. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 17. cikk (7) bekezdésében és a 23. cikk (5) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól ... [e rendelet hatálybalépésének időpontja]-tól/től kezdődő hatállyal.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 17. cikk (7) bekezdésében és a 23. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 17. cikk (7) bekezdése és a 23. cikk (5) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

38. cikk

Bizottsági eljárás az ESZA+ megosztott irányítású ága esetében

(1)   A Bizottságot az (EU) 2021/... rendelet (18) 115. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

39. cikk

Az EUMSZ 163.cikke alapján létrehozott bizottság

(1)   A Bizottságot az EUMSZ 163. cikke alapján létrehozott bizottság (a továbbiakban: az ESZA+-bizottság) segíti.

(2)   Minden tagállam legfeljebb hétéves időtartamra kinevezi a bizottságba a kormány egy képviselőjét, a munkavállalói szervezetek egy képviselőjét, a munkáltatói szervezetek egy képviselőjét, továbbá minden tag esetében kinevez egy póttagot is. A póttag a tag távollétében automatikusan jogosult az eljárásban való részvételre.

(3)   Az ESZA+-bizottságnak tagja a munkavállalói és a munkáltatói szervezeteket uniós szinten képviselő minden szervezet egy-egy képviselője.

(4)   Az ESZA+-bizottság és annak a (7) bekezdésben említett munkacsoportjai meghívhatják az érdekelt felek szavazati joggal nem rendelkező képviselőit is az üléseikre. Ennek alapján meghívhatók az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap, valamint az érintett civil társadalmi szervezetek képviselői is.

(5)   Az ESZA+-bizottsággal konzultálni kell az ESZA+ megosztott irányítású ágából nyújtott támogatás esetében az (EU) 2021/... rendelet (18) 35. cikkében említett technikai segítségnyújtás tervezett felhasználásáról, valamint az ESZA+ szempontjából fontos uniós szintű stratégiák végrehajtására kiható egyéb kérdésekről.

(6)   Az ESZA+-bizottság véleményt nyilváníthat a következőkről:

| a) | az ESZA+-nak a szociális jogok európai pillére végrehajtásához való hozzájárulásával kapcsolatos kérdések, többek között országspecifikus ajánlások és európai szemeszterhez kapcsolódó prioritások, így például a nemzeti reformprogramok; |
| --- | --- |

a)

az ESZA+-nak a szociális jogok európai pillére végrehajtásához való hozzájárulásával kapcsolatos kérdések, többek között országspecifikus ajánlások és európai szemeszterhez kapcsolódó prioritások, így például a nemzeti reformprogramok;

| b) | az ESZA+ szempontjából releváns, az (EU) 2021/... rendeletet (18) érintő kérdések; |
| --- | --- |

b)

az ESZA+ szempontjából releváns, az (EU) 2021/... rendeletet (18) érintő kérdések;

| c) | az ESZA+-szal kapcsolatos, a Bizottság által hozzá utalt, az (5) bekezdésben említettektől eltérő kérdések. |
| --- | --- |

c)

az ESZA+-szal kapcsolatos, a Bizottság által hozzá utalt, az (5) bekezdésben említettektől eltérő kérdések.

Az ESZA+-bizottság az érvényesen leadott szavazatok abszolút többségével fogadja el véleményét, és azt tájékoztatásul közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával. A Bizottság írásban tájékoztatja az ESZA+-bizottságot arról, hogy milyen módon vette figyelembe véleményeit.

(7)   Az ESZA+-bizottság az ESZA+ minden egyes ága tekintetében munkacsoportokat hoz létre.

(8)   A Bizottság konzultál a munkaprogramról az EaSI-ággal foglalkozó munkacsoporttal. Ezt követően tájékoztatja a munkacsoportot arról, hogy milyen módon vette figyelembe z említett konzultáció eredményeit. A munkacsoportnak gondoskodnia kell arról, hogy a munkaprogramról konzultációra kerüljön sor az érintett felekkel, köztük a civil társadalom képviselőivel.

40. cikk

Az ESZA+ megosztott irányítású ágára vonatkozó átmeneti rendelkezések

Az 1304/2013/EU rendelet, a 223/2014/EU rendelet vagy az említett rendeletek alapján elfogadott bármely jogi aktus továbbra is alkalmazandó az említett rendeletek alapján a 2014 és 2020 közötti programozási időszakban támogatott programokra és műveletekre.

41. cikk

Az EaSI-ágra vonatkozó átmeneti rendelkezések

(1)   Az 1296/2013/EU rendelet 2021. január 1-jével hatályát veszti. A 1296/2013/EU rendeletre történő hivatkozásokat e rendeletre való hivatkozásoknak kell tekinteni.

(2)   Az EaSI-ág végrehajtásának pénzügyi keretösszege fedezheti továbbá az ESZA+ és az azon intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és adminisztratív segítségnyújtási kiadásokat is, amelyeket az 1296/2013/EU rendelet alapján fogadtak el.

(3)   Szükség esetén előirányzatok vihetők be a 2027 utáni uniós költségvetésbe az 5. cikk (4) bekezdésében meghatározott kiadások fedezésére a 2027 december 31-ig be nem fejezett intézkedések igazgatásának lehetővé tétele érdekében.

(4)   Az 1296/2013/EU rendelettel létrehozott pénzügyi eszközökből való visszafizetéseket az (EU) 2021/523 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett, szociális beruházásra és készségfejlesztésre vonatkozó szakpolitikai keret pénzügyi eszközeibe kell befektetni.

(5)   A költségvetési rendelet 193. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban az e rendelet alapján támogatott tevékenységek és az azok alapjául szolgáló költségek a finanszírozási határozatban meghatározott, kellően indokolt esetekben és korlátozott ideig 2021. január 1-jétől akkor is támogathatónak, illetve elszámolhatónak tekinthetők, ha azokat a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtását megelőzően hajtották végre és merültek fel.

42. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet az EaSI-ág tekintetében 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 429., 2020.12.11., 245. o.

1

(2)  HL C 86., 2019.3.7., 84. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2019. január 16-i álláspontja (HL C 411., 2020.11.27., 324. o.) és a Tanács 2021. május 27-i álláspontja első olvasatban. Az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/... rendelete (...) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról (HL...).

4

(1)  Az ST 6168/21 (2018/0197(COD)) dokumentumban szereplő rendelet.

1

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/... rendelete (...) az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap létrehozásáról és az (EU) 2017/1004 rendelet módosításáról (HL...).

5

(2)  Az ST 6975/21 (2018/0210(COD)) dokumentumban szereplő rendelet.

2

(6)  Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/... rendelete (...) az európai beruházásstabilizáló funkció létrehozásáról (HL ...).

7

(3)  A 2018/0212(COD) dokumentumban szereplő rendelet.

3

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/523 rendelete (2021. március 24.) az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról (HL L 107., 2021.3.26., 30. o.).

8

(9)  A Tanács (EU) 2020/1512 határozata (2020. október 13.) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (HL L 344., 2020.10.19., 22. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/... rendelete (...) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL ...).

10

(4)  Az ST 6674/21 (2018/0196(COD)) dokumentumban szereplő rendelet.

4

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/... rendelete (...) az Igazságos Átmenet Alap létrehozásáról (HL ...).

11

(5)  A PE 5/21 (2020/0006(COD)) dokumentumban szereplő rendelet.

5

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2014/EU rendelete (2014. március 11.) a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról (HL L 72., 2014.3.12., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 1296/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról („EaSI”) és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról (HL L 347., 2013.12.20., 238. o.).

14

(15)  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/... rendelete (...) az Erasmus+ elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL ...).

16

(6)  A PE 32/21 2018/0191(COD) dokumentumban szereplő rendelet.

6

(17)  A Tanács ajánlása (2016. december 19.) a kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára (HL C 484., 2016.12.24., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/... rendelete (...) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL ...).

18

(7)  Az ST 7064/20 (2018/0224(COD)) dokumentumban szereplő rendelet.

7

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/522 rendelete (2021. március 24.) a 2021–2027-es időszakra szóló uniós egészségügyi cselekvési program (az „EU az egészségért program”) létrehozásáról és a 282/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 107., 2021.3.26., 1. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/691 rendelete (2021. április 28.) az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 153., 2021.5.3., 48. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/... rendelete (...) a Digitális Európa program létrehozásáról és az (EU) 2015/2240 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L...).

22

(8)  A PE 13/21 (2018/0227(COD)) dokumentumban szereplő rendelet.

8

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/... rendelete (...) a Kreatív Európa program (2021–2027) létrehozásáról és az 1295/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L...).

23

(9)  Az ST 14146/20 (2018/0190(COD)) dokumentumban szereplő rendelet.

9

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/... rendelete (...) az Európai Szolidaritási Testület program létrehozásáról, valamint az (EU) 2018/1475 és a 375/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L ...).

24

(10)  Az ST 14153/20 (2018/0230(COD)) dokumentumban szereplő rendelet.

10

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/240 rendelete (2021. február 10.) a Technikai Támogatási Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 1. o.).

25

(11)  Az ST 6674/21 (2018/0196(COD)) dokumentumban szereplő rendelet.

11

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 1304/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 470. o.).

26

(27)  HL C 241., 1994.8.29., 9. o.

27

(12)  Az ST 6674/21 (2018/0196(COD)) dokumentumban szereplő rendelet.

12

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

28

(29)  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

29

(30)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

30

(31)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

31

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

32

(33)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

33

(34)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

34

(35)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

35

(36)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

36

(37)  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

37

(38)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

38

(13)  Az ST 6674/21 (2018/0196(COD)) dokumentumban szereplő rendelet számát a szövegbe.

13

(14)  Az ST 6674/21 (2018/0196(COD)) dokumentumban szereplő rendelet.

14

(15)  AZ ST 6674/21 (2018/0196(COD)) dokumentumban található rendelet.

15

(16)  Az ST 6674/21 (2018/0196(COD)) dokumentumban szereplő rendelet.

16

(17)  Az ST 6674/21 (2018/0196(COD)) dokumentumban szereplő rendelet.

17

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

39

(18)  Az ST 6674/21 (2018/0196(COD)) dokumentumban található rendelet.

18

---

I. MELLÉKLET

AZ ESZA+ MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁSÚ ÁGA KERETÉBEN NYÚJTOTT ÁLTALÁNOS TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖZÖS MUTATÓK

A személyes adatokat nemek szerinti bontásban kell megadni (nők, férfiak, nem bináris személyek (1)).

Ha bizonyos eredmények nem lehetségesek, akkor az érintett eredményekhez nem kell adatokat gyűjteni vagy közölni.

A közös kimeneti mutatók adott esetben megadhatók a művelet célcsoportja alapján is.

1.   Közös kimeneti mutatók a személyeket célzó műveletekhez

| 1.1. | A résztvevőkre vonatkozó közös kimeneti mutatók a következők:






  — | munkanélküliek, beleértve a tartós munkanélkülieket is (*1), |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

munkanélküliek, beleértve a tartós munkanélkülieket is (*1),

| — | tartós munkanélküliek (*1), |
| --- | --- |

—

tartós munkanélküliek (*1),

| — | inaktív személyek (*1), |
| --- | --- |

—

inaktív személyek (*1),

| — | foglalkoztatottak, beleértve az önfoglalkoztatókat (*1), |
| --- | --- |

—

foglalkoztatottak, beleértve az önfoglalkoztatókat (*1),

| — | 18 év alatti gyermekek száma (*1), |
| --- | --- |

—

18 év alatti gyermekek száma (*1),

| — | 18 és 29 év közötti fiatalok (*1), |
| --- | --- |

—

18 és 29 év közötti fiatalok (*1),

| — | 55 éves és idősebb résztvevők száma (*1), |
| --- | --- |

—

55 éves és idősebb résztvevők száma (*1),

| — | legfeljebb alsó középfokú (ISCED 0–2) végzettséggel rendelkező személyek (*1), |
| --- | --- |

—

legfeljebb alsó középfokú (ISCED 0–2) végzettséggel rendelkező személyek (*1),

| — | felső középfokú (ISCED 3) vagy posztszekunder (ISCED 4) végzettséggel rendelkező személyek (*1), |
| --- | --- |

—

felső középfokú (ISCED 3) vagy posztszekunder (ISCED 4) végzettséggel rendelkező személyek (*1),

| — | felsőfokú (ISCED 5–8) végzettséggel rendelkező személyek (*1), |
| --- | --- |

—

felsőfokú (ISCED 5–8) végzettséggel rendelkező személyek (*1),

| — | a résztvevők összlétszáma (2). |
| --- | --- |

—

a résztvevők összlétszáma (2).

Az e pontban felsorolt mutatók a 4. cikk (1) bekezdésének l) pontjában foglalt egyedi célkitűzéshez hozzájáruló ESZA+-támogatás esetében nem alkalmazandók, a „18 év alatti gyermekek száma”, a „18 és 29 év közötti fiatalok”, az „55 éves és idősebb résztvevők száma”, valamint a „résztvevők összlétszáma” mutatók kivételével.

Amennyiben az adatok gyűjtése nyilvántartásokból vagy azokkal egyenértékű forrásokból történik, a tagállamok alkalmazhatják a nemzeti fogalommeghatározásokat.

| 1.2. | A résztvevőkre vonatkozó egyéb közös kimeneti mutatók a következők:






  — | fogyatékossággal élő résztvevők (*2), |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

fogyatékossággal élő résztvevők (*2),

| — | harmadik országbeli állampolgárok (*1), |
| --- | --- |

—

harmadik országbeli állampolgárok (*1),

| — | külföldi hátterű résztvevők (*1), |
| --- | --- |

—

külföldi hátterű résztvevők (*1),

| — | kisebbségek (beleértve a marginalizált közösségeket, például a romákat) (*2), |
| --- | --- |

—

kisebbségek (beleértve a marginalizált közösségeket, például a romákat) (*2),

| — | hajléktalan vagy lakhatással összefüggő kirekesztettséggel érintett személyek (*1), |
| --- | --- |

—

hajléktalan vagy lakhatással összefüggő kirekesztettséggel érintett személyek (*1),

| — | vidéki területeken élő résztvevők (*1) (3). |
| --- | --- |

—

vidéki területeken élő résztvevők (*1) (3).

Az adatgyűjtés csak alkalmazandó és releváns esetben szükséges.

Az 1.2. pontban felsorolt mutatók értékei megállapíthatók a kedvezményezett által megfelelő tájékozódás alapján adott becslés alapján.

Az 1.2. pontban felsorolt mutatók céljára a tagállamok alkalmazhatnak nemzeti fogalommeghatározásokat, a „harmadik országbeli állampolgár” és a „vidéki területeken élő résztvevők” kivételével.

2.   A szervezetekre vonatkozó közös kimeneti mutatók

A szervezetekre vonatkozó közös kimeneti mutatók a következők:

| — | a támogatott közigazgatási szervek vagy közszolgáltatások száma nemzeti, regionális és helyi szinten, |
| --- | --- |

—

a támogatott közigazgatási szervek vagy közszolgáltatások száma nemzeti, regionális és helyi szinten,

| — | a támogatott mikro-, kis- és középvállalkozások száma (beleértve a szövetkezeti vállalkozásokat és a szociális vállalkozásokat). |
| --- | --- |

—

a támogatott mikro-, kis- és középvállalkozások száma (beleértve a szövetkezeti vállalkozásokat és a szociális vállalkozásokat).

Amennyiben az adatok gyűjtése nyilvántartásokból vagy azokkal egyenértékű forrásokból történik, a tagállamok alkalmazhatnak nemzeti fogalommeghatározásokat.

3.   A résztvevőkre vonatkozó közös azonnali eredménymutatók

A résztvevőkre vonatkozó közös azonnali eredménymutatók a következők:

| — | kilépéskor munkát kereső résztvevők (*1), |
| --- | --- |

—

kilépéskor munkát kereső résztvevők (*1),

| — | kilépéskor oktatásban vagy képzésben lévő résztvevők (*1), |
| --- | --- |

—

kilépéskor oktatásban vagy képzésben lévő résztvevők (*1),

| — | kilépéskor képesítést szerző résztvevők (*1), |
| --- | --- |

—

kilépéskor képesítést szerző résztvevők (*1),

| — | kilépéskor foglalkoztatásban – beleértve az önfoglalkoztatást is – álló résztvevők (*1). |
| --- | --- |

—

kilépéskor foglalkoztatásban – beleértve az önfoglalkoztatást is – álló résztvevők (*1).

Az e pontban felsorolt mutatók a 4. cikk (1) bekezdésének l) pontjában foglalt egyedi célkitűzéshez hozzájáruló ESZA+-támogatás esetében nem alkalmazandók.

Amennyiben az adatok gyűjtése nyilvántartásokból vagy azokkal egyenértékű forrásokból történik, a tagállamok alkalmazhatnak nemzeti fogalommeghatározásokat.

4.   A résztvevőkre vonatkozó hosszabb távú közös eredménymutatók

A résztvevőkre vonatkozó hosszabb távú közös eredménymutatók a következők:

| — | hat hónappal a kilépést követően foglalkoztatásban – beleértve az önfoglalkoztatást is – álló résztvevők (*1), |
| --- | --- |

—

hat hónappal a kilépést követően foglalkoztatásban – beleértve az önfoglalkoztatást is – álló résztvevők (*1),

| — | hat hónappal a kilépést követően jobb munkaerőpiaci lehetőségekkel rendelkező résztvevők (*1). |
| --- | --- |

—

hat hónappal a kilépést követően jobb munkaerőpiaci lehetőségekkel rendelkező résztvevők (*1).

Az e pontban felsorolt mutatók a 4. cikk (1) bekezdésének l) pontjában foglalt egyedi célkitűzéshez hozzájáruló ESZA+-támogatás esetében nem alkalmazandók.

Amennyiben az adatok gyűjtése nyilvántartásokból vagy azokkal egyenértékű forrásokból történik, a tagállamok alkalmazhatnak nemzeti fogalommeghatározásokat.

A résztvevőkre vonatkozó közös hosszabb távú eredménymutatókat az (EU) 2021/... rendelet (1) 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2026. január 31-ig, valamint az említett rendelet 43. cikkében említett végső teljesítményjelentésben kell közölni.

A résztvevőkre vonatkozó közös hosszabb távú eredménymutatóknak minimumkövetelményként a 4. cikk (1) bekezdésének a)–k) pontjában foglalt egyedi célkitűzéseken belüli résztvevők reprezentatív mintáján kell alapulniuk. A minta belső érvényességét oly módon kell biztosítani, hogy az adatok az adott egyedi célkitűzés szintjén általánosíthatók legyenek.

---

(1)  A nemzeti jog szerint.

(*1)  A lejelentett adatok az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 1. pontja szerinti személyes adatoknak minősülnek.

(2)  E mutató automatikusan számítandó a foglalkoztatási státuszhoz kapcsolódó közös kimeneti mutatók alapján, a 4. cikk (1) bekezdésének l) pontjában foglalt egyedi célkitűzéshez hozzájáruló ESZA+-támogatás kivételével, amelynek esetében a résztvevők összlétszámát meg kell adni.

(*2)  A lejelentett adatok magukban foglalják a személyes adatok egy különleges kategóriáját az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikkében említettek szerint.

(3)  Ez a mutató a 4. cikk (1) bekezdésének l) pontjában foglalt egyedi célkitűzéshez hozzájáruló ESZA+-támogatás esetében nem alkalmazandó.

(1)  Az ST 6674/21 (2018/0196(COD)) dokumentumban szereplő rendelet.

---

II. MELLÉKLET

A 4. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK L) PONTJÁBAN FOGLALT EGYEDI CÉLKITŰZÉS KERETÉBEN A LEGINKÁBB RÁSZORULÓ SZEMÉLYEK TÁRSADALMI BEFOGADÁSÁT CÉLZÓ, A 7. CIKK (5) BEKEZDÉSÉNEK ELSŐ ALBEKEZDÉSÉVEL ÖSSZHANGBAN ÁLLÓ ESZA+-INTÉZKEDÉSEK KÖZÖS MUTATÓI

A személyes adatokat nemek szerinti bontásban kell megadni (nők, férfiak, nem bináris személyek (1)).

1.   Közös kimeneti mutatók a személyeket célzó műveletekhez

| 1.1. | A résztvevőkre vonatkozó közös kimeneti mutatók a következők:






  — | a résztvevők összlétszáma, |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

a résztvevők összlétszáma,

| — | 18 év alatti gyermekek száma (*1), |
| --- | --- |

—

18 év alatti gyermekek száma (*1),

| — | 18 és 29 év közötti fiatalok száma (*1), |
| --- | --- |

—

18 és 29 év közötti fiatalok száma (*1),

| — | 65 éves és idősebb résztvevők száma (*1). |
| --- | --- |

—

65 éves és idősebb résztvevők száma (*1).

Az 1.1. pontban felsorolt mutatók értékei megállapíthatók a kedvezményezett által megfelelő tájékozódás alapján adott becslés alapján.

| 1.2. | Az egyéb közös kimeneti mutatók a következők:






  — | fogyatékossággal élő résztvevők (*2), |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

fogyatékossággal élő résztvevők (*2),

| — | harmadik országbeli állampolgárok (*1), |
| --- | --- |

—

harmadik országbeli állampolgárok (*1),

| — | külföldi hátterű (*1) és kisebbségekhez (beleértve a marginalizált közösségeket, például a romákat) tartozó résztvevők száma (*2); |
| --- | --- |

—

külföldi hátterű (*1) és kisebbségekhez (beleértve a marginalizált közösségeket, például a romákat) tartozó résztvevők száma (*2);

| — | hajléktalan vagy lakhatással összefüggő kirekesztettséggel érintett személyek (*1). |
| --- | --- |

—

hajléktalan vagy lakhatással összefüggő kirekesztettséggel érintett személyek (*1).

Az adatgyűjtés csak alkalmazandó és releváns esetben szükséges.

Az 1.2. pontban felsorolt mutatók értékei megállapíthatók a kedvezményezett által megfelelő tájékozódás alapján adott becslés alapján.

---

(1)  A nemzeti jog szerint.

(*1)  A lejelentett adatok az (EU) 2016/679 rendelet 4. cikkének 1. pontja szerinti személyes adatoknak minősülnek.

(*2)  A lejelentett adatok magukban foglalják a személyes adatok egy különleges kategóriáját az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikkében említettek szerint.

---

III. MELLÉKLET

AZ ANYAGI NÉLKÜLÖZÉS KEZELÉSÉRE NYÚJTOTT ESZA+-TÁMOGATÁSOK KÖZÖS MUTATÓI

1.   Kimeneti mutatók

| 1.1. | A kiosztott élelmiszerek és áruk pénzben kifejezett értéke összesen






  1.1.1. | az élelmiszertámogatás értéke összesen (1);






  1.1.1.1. | a hajléktalanoknak kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

1.1.1.

az élelmiszertámogatás értéke összesen (1);

1.1.1.1.

a hajléktalanoknak kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen;

| 1.1.1.2. | az egyéb célcsoportoknak kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen; |
| --- | --- |

1.1.1.2.

az egyéb célcsoportoknak kiosztott élelmiszerek pénzbeli értéke összesen;

| 1.1.2. | a kiosztott áruk értéke összesen (2);






  1.1.2.1. | a gyermekeknek kiosztott áruk pénzbeli értéke összesen; |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

a kiosztott áruk értéke összesen (2);

1.1.2.1.

a gyermekeknek kiosztott áruk pénzbeli értéke összesen;

| 1.1.2.2. | a hajléktalanoknak kiosztott áruk pénzbeli értéke összesen; |
| --- | --- |

1.1.2.2.

a hajléktalanoknak kiosztott áruk pénzbeli értéke összesen;

| 1.1.2.3. | az egyéb célcsoportoknak kiosztott áruk pénzbeli értéke összesen. |
| --- | --- |

1.1.2.3.

az egyéb célcsoportoknak kiosztott áruk pénzbeli értéke összesen.

| 1.2. | A kiosztott élelmiszertámogatás mennyisége összesen (tonnában) (1).






  1.2.1. | azon élelmiszerek részaránya, amelyek esetében a programból csak a szállítás, a szétosztás és a tárolás költségeinek fedezésére került sor (%-ban); |
| --- | --- | --- |

1.2.

1.2.1.

azon élelmiszerek részaránya, amelyek esetében a programból csak a szállítás, a szétosztás és a tárolás költségeinek fedezésére került sor (%-ban);

| 1.2.2. | az ESZA+ által társfinanszírozott élelmiszerek részaránya a kedvezményezetteknek kiosztott élelmiszerek teljes mennyiségéből (%-ban). |
| --- | --- |

1.2.2.

az ESZA+ által társfinanszírozott élelmiszerek részaránya a kedvezményezetteknek kiosztott élelmiszerek teljes mennyiségéből (%-ban).

Az 1.2.1. és 1.2.2. pontban felsorolt mutatók értékeit a kedvezményezett által megfelelő tájékozódás alapján adott becslés alapján kell megállapítani.

2.   Közös eredménymutatók

| 2.1. | Az élelmiszertámogatásban részesülő végső kedvezményezettek száma






  — | 18 év alatti gyermekek száma; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

18 év alatti gyermekek száma;

| — | 18 és 29 év közötti fiatalok száma; |
| --- | --- |

—

18 és 29 év közötti fiatalok száma;

| — | nők száma; |
| --- | --- |

—

nők száma;

| — | 65 éves és idősebb végső kedvezményezettek száma; |
| --- | --- |

—

65 éves és idősebb végső kedvezményezettek száma;

| — | fogyatékossággal élő végső kedvezményezettek száma (*1); |
| --- | --- |

—

fogyatékossággal élő végső kedvezményezettek száma (*1);

| — | harmadik országbeli állampolgárok száma (*1); |
| --- | --- |

—

harmadik országbeli állampolgárok száma (*1);

| — | külföldi hátterű és kisebbségekhez (beleértve a marginalizált közösségeket, például a romákat) tartozó végső kedvezményezettek száma (*1); |
| --- | --- |

—

külföldi hátterű és kisebbségekhez (beleértve a marginalizált közösségeket, például a romákat) tartozó végső kedvezményezettek száma (*1);

| — | hajléktalan végső kedvezményezettek vagy lakhatással összefüggő kirekesztettséggel érintett végső kedvezményezettek száma (*1). |
| --- | --- |

—

hajléktalan végső kedvezményezettek vagy lakhatással összefüggő kirekesztettséggel érintett végső kedvezményezettek száma (*1).

| 2.2. | Az anyagi támogatásban részesülő végső kedvezményezettek száma






  — | 18 év alatti gyermekek száma; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

18 év alatti gyermekek száma;

| — | 18 és 29 év közötti fiatalok száma; |
| --- | --- |

—

18 és 29 év közötti fiatalok száma;

| — | nők száma; |
| --- | --- |

—

nők száma;

| — | 65 éves és idősebb végső kedvezményezettek száma; |
| --- | --- |

—

65 éves és idősebb végső kedvezményezettek száma;

| — | fogyatékossággal élő végső kedvezményezettek száma (*1); |
| --- | --- |

—

fogyatékossággal élő végső kedvezményezettek száma (*1);

| — | harmadik országbeli állampolgárok száma (*1); |
| --- | --- |

—

harmadik országbeli állampolgárok száma (*1);

| — | külföldi hátterű és kisebbségekhez (beleértve a marginalizált közösségeket, például a romákat) tartozó végső kedvezményezettek száma (*1); |
| --- | --- |

—

külföldi hátterű és kisebbségekhez (beleértve a marginalizált közösségeket, például a romákat) tartozó végső kedvezményezettek száma (*1);

| — | hajléktalan végső kedvezményezettek vagy lakhatással összefüggő kirekesztettséggel érintett végső kedvezményezettek száma (*1). |
| --- | --- |

—

hajléktalan végső kedvezményezettek vagy lakhatással összefüggő kirekesztettséggel érintett végső kedvezményezettek száma (*1).

| 2.3. | Az utalványok vagy kártyák útján támogatott végső kedvezményezettek száma






  — | 18 év alatti gyermekek száma; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

18 év alatti gyermekek száma;

| — | 18 és 29 év közötti fiatalok száma; |
| --- | --- |

—

18 és 29 év közötti fiatalok száma;

| — | 65 éves és idősebb végső kedvezményezettek száma; |
| --- | --- |

—

65 éves és idősebb végső kedvezményezettek száma;

| — | nők száma; |
| --- | --- |

—

nők száma;

| — | fogyatékossággal élő végső kedvezményezettek száma (*1); |
| --- | --- |

—

fogyatékossággal élő végső kedvezményezettek száma (*1);

| — | harmadik országbeli állampolgárok száma (*1); |
| --- | --- |

—

harmadik országbeli állampolgárok száma (*1);

| — | külföldi hátterű és kisebbségekhez (beleértve a marginalizált közösségeket, például a romákat) tartozó végső kedvezményezettek száma (*1); |
| --- | --- |

—

külföldi hátterű és kisebbségekhez (beleértve a marginalizált közösségeket, például a romákat) tartozó végső kedvezményezettek száma (*1);

| — | hajléktalan végső kedvezményezettek vagy lakhatással összefüggő kirekesztettséggel érintett végső kedvezményezettek száma (*1). |
| --- | --- |

—

hajléktalan végső kedvezményezettek vagy lakhatással összefüggő kirekesztettséggel érintett végső kedvezményezettek száma (*1).

A 2. pontban felsorolt mutatók értékeit a kedvezményezett által megfelelő tájékozódás alapján adott becslés alapján kell megállapítani.

---

(1)  Ezek a mutatók nem vonatkoznak az utalványok vagy kártyák formájában, közvetetten nyújtott élelmezési segélyre.

(2)  Ezek a mutatók nem vonatkoznak az utalványok vagy kártyák formájában, közvetetten biztosított árukra.

(*1)  Nemzeti fogalommmeghatározások alkalmazhatók.

---

IV. MELLÉKLET

AZ EaSI-ÁG MUTATÓI

Az EaSI-ág mutatói

| — | elemzési tevékenységek száma; |
| --- | --- |

—

elemzési tevékenységek száma;

| — | információmegosztásra és egymástól való tanulásra irányuló tevékenységek száma; |
| --- | --- |

—

információmegosztásra és egymástól való tanulásra irányuló tevékenységek száma;

| — | a társadalompolitikai kísérletek száma; |
| --- | --- |

—

a társadalompolitikai kísérletek száma;

| — | kapacitásépítési és hálózatépítési tevékenységek száma; |
| --- | --- |

—

kapacitásépítési és hálózatépítési tevékenységek száma;

| — | célzott mobilitási programok keretében megvalósult munkaközvetítések száma. |
| --- | --- |

—

célzott mobilitási programok keretében megvalósult munkaközvetítések száma.

A „célzott mobilitási programok keretében megvalósult munkaközvetítések száma” mutatóhoz csak kétévente kell adatokat gyűjteni.

---

| 2021.6.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 233/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 233/42

---

A Tanács indokolása: A Tanács (EU) 23/2021 álláspontja első olvasatban az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából

(2021/C 233/02)

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2018. május 30-án javaslatot nyújtott be az Európai Szociális Alap Pluszról szóló rendeletre (ESZA+-rendelet) irányulóan (1), amely részét képezi a 2021–2027-es időszakra vonatkozó kohéziós politikai jogalkotási csomagnak. Az ESZA+-rendelet átfogó szakpolitikai célkitűzése, hogy elősegítse egy jobban teljesítő és reziliens „szociális Európa” megteremtését, valamint a szociális jogok európai pillérének, illetve az európai gazdasági kormányzás eljárása által jóváhagyott szociális és foglalkoztatási prioritásoknak a megvalósítását. 2020. május 28-án, a Covid19-világjárvány kitörését követően, a 2021–27-es időszakra vonatkozó módosított többéves pénzügyi keret és a helyreállítási csomag részeként a Bizottság a 2021–2027-es időszakra vonatkozó kohéziós politikai jogalkotási csomag, és ezen belül az ESZA+-rendelet több módosítására is javaslatot (2) tett. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az eredeti javaslatról 2018. október 17-én (3), a módosított javaslatról pedig 2020. szeptember 18-án (4) nyilvánított véleményt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A Régiók Bizottsága az eredeti javaslatról 2018. december 5-én (5), a módosított javaslatról pedig 2020. október 14-én (6) nyilvánított véleményt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az Európai Parlament a 2019. április 4-i plenáris ülésén fogadta el első olvasatbeli álláspontját az ESZA+-rendeletről. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A strukturális intézkedésekkel foglalkozó munkacsoport a bolgár, az osztrák, a román, a finn, a horvát, a német és a portugál elnökség alatt tartott több ülésen is vizsgálta az ESZA+-rendeletre irányuló javaslatot. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az Állandó Képviselők Bizottsága 2019. április 3-án jóváhagyta a kiinduló részleges tárgyalási megbízást (7). 2020. július 22-én az Állandó Képviselők Bizottsága jóváhagyott egy újabb, az ESZA+-rendeletre vonatkozó módosított bizottsági javaslatról az Európai Parlamenttel folytatandó tárgyalásokra vonatkozó részleges tárgyalási megbízást (8). Ezt követően az Állandó Képviselők Bizottsága 2020. október 5-én aktualizálta a részleges tárgyalási megbízást (9) az Európai Tanács 2020. július 17-én, 18-án, 19-én, 20-án és 21-én tartott rendkívüli ülésén elfogadott, a 2021–27-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és a helyreállítási csomagról szóló európai tanácsi következtetések figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

6.

| 7. | E megbízások alapján a finn, a horvát, a német és a portugál elnökség intézményközi tárgyalásokat folytatott, amelyek 2021. februárban zárultak le. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az Európai Parlament Foglalkoztatási és Szociális Bizottsága (EMPL) 2021. március 4-én jóváhagyta az intézményközi tárgyalások eredményét. Az EMPL bizottság elnöke 2021. március 5-én levélben arról értesítette a Tanács elnökségét, hogy javasolni fogja a plenáris ülésnek, hogy a Parlament – a jogász-nyelvészi ellenőrzést követően – második olvasatban módosítás nélkül fogadja el a Tanács álláspontját. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Figyelembe véve a fenti megállapodást, valamint a jogász-nyelvészi ellenőrzést követően, a Tanács 2021. május 27-én az EUMSZ 294. cikkében meghatározott rendes jogalkotási eljárással összhangban elfogadta az első olvasatban kialakított álláspontját. |
| --- | --- |

9.

II.   CÉLKITŰZÉS (3. És 4. Cikk)

| 10. | Összhangban többek között az EUMSZ 149., 153., 164. és 175. cikkével, az ESZA+ célja a tagállamok és a régiók támogatása a magas foglalkoztatási szintek, a méltányos szociális védelem és a képzett és reziliens munkaerő biztosításában, valamint az olyan befogadó és összetartó társadalmak megvalósításában, amelyek célul tűzik ki a szegénység felszámolását és a szociális jogok európai pillérében meghatározott elvek érvényre juttatását. Emellett az ESZA+ támogatja és kiegészíti majd az említett területeken már meglévő tagállami szakpolitikákat, valamint azokhoz értéket ad hozzá. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Az ESZA+ a következő egyedi célkitűzéseket fogja támogatni:






  a) | a foglalkoztatáshoz és az aktiválási intézkedésekhez való hozzáférés javítása minden álláskereső számára; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

a foglalkoztatáshoz és az aktiválási intézkedésekhez való hozzáférés javítása minden álláskereső számára;

| b) | a munkaerőpiaci intézmények és szolgáltatások korszerűsítése annak érdekében, hogy azok felmérjék és előrejelezzék a készségigényeket; |
| --- | --- |

b)

a munkaerőpiaci intézmények és szolgáltatások korszerűsítése annak érdekében, hogy azok felmérjék és előrejelezzék a készségigényeket;

| c) | a nemek közötti egyensúly előmozdítása a munkaerőpiaci részvétel tekintetében, az egyenlő munkafeltételek, valamint a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly elősegítése; |
| --- | --- |

c)

a nemek közötti egyensúly előmozdítása a munkaerőpiaci részvétel tekintetében, az egyenlő munkafeltételek, valamint a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly elősegítése;

| d) | a munkavállalók, vállalkozások és vállalkozók megváltozott körülményekhez való alkalmazkodásának, valamint a tevékeny és egészséges időskornak az előmozdítása; |
| --- | --- |

d)

a munkavállalók, vállalkozások és vállalkozók megváltozott körülményekhez való alkalmazkodásának, valamint a tevékeny és egészséges időskornak az előmozdítása;

| e) | az oktatási és képzési rendszerek színvonalának, inkluzivitásának, eredményességének és munkaerőpiaci relevanciájának javítása; |
| --- | --- |

e)

az oktatási és képzési rendszerek színvonalának, inkluzivitásának, eredményességének és munkaerőpiaci relevanciájának javítása;

| f) | a minőségi és inkluzív oktatásba és képzésbe való egyenlő bejutásnak és ezek elvégzésének elősegítése, különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára; |
| --- | --- |

f)

a minőségi és inkluzív oktatásba és képzésbe való egyenlő bejutásnak és ezek elvégzésének elősegítése, különösen a hátrányos helyzetű csoportok számára;

| g) | az egész életen át tartó tanulás elősegítése; |
| --- | --- |

g)

az egész életen át tartó tanulás elősegítése;

| h) | az aktív befogadás ösztönzése az esélyegyenlőség, a megkülönböztetésmentesség és az aktív részvétel előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

h)

az aktív befogadás ösztönzése az esélyegyenlőség, a megkülönböztetésmentesség és az aktív részvétel előmozdítása érdekében;

| i) | a harmadik országbeli állampolgárok, többek között a migránsok társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdítása; |
| --- | --- |

i)

a harmadik országbeli állampolgárok, többek között a migránsok társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdítása;

| j) | a marginalizált közösségek társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdítása; |
| --- | --- |

j)

a marginalizált közösségek társadalmi-gazdasági integrációjának előmozdítása;

| k) | a minőségi, fenntartható és megfizethető szolgáltatásokhoz való egyenlő és időben történő hozzáférés fokozása; a szociális védelmi rendszerek modernizálása; valamint az egészségügyi rendszerek és a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások hozzáférhetőségének, hatékonyságának és rezilienciájának javítása; |
| --- | --- |

k)

a minőségi, fenntartható és megfizethető szolgáltatásokhoz való egyenlő és időben történő hozzáférés fokozása; a szociális védelmi rendszerek modernizálása; valamint az egészségügyi rendszerek és a tartós ápolási-gondozási szolgáltatások hozzáférhetőségének, hatékonyságának és rezilienciájának javítása;

| l) | a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek társadalmi integrációjának előmozdítása; |
| --- | --- |

l)

a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek társadalmi integrációjának előmozdítása;

| m) | az anyagi nélkülözés kezelése élelmiszer- és/vagy alapvető anyagi támogatás leginkább rászoruló személyeknek való nyújtása útján. |
| --- | --- |

m)

az anyagi nélkülözés kezelése élelmiszer- és/vagy alapvető anyagi támogatás leginkább rászoruló személyeknek való nyújtása útján.

A fenti egyedi célkitűzések mellett az ESZA+ megosztott irányítású ága hozzá fog járulni a közös rendelkezésekről szóló rendelet 5. cikkében felsorolt további szakpolitikai célkitűzésekhez is.

| 12. | Amennyiben a rendkívüli vagy szokatlan körülményekre való reagáláshoz feltétlenül szükséges, az ESZA+ ideiglenes intézkedésként támogathatja a csökkentett munkaidős foglalkoztatás finanszírozását (anélkül, hogy ehhez követelményként kapcsolódna az ilyen foglalkoztatás aktív intézkedésekkel való társítása), valamint az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, a társadalmi-gazdasági tekintetben közvetlenül nem kiszolgáltatott személyek számára is. |
| --- | --- |

12.

III.   A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN ELFOGADOTT ÁLLÁSPONTJÁNAK ELEMZÉSE

a)   Végrehajtás a megosztott irányítás keretében (7–24. cikk)

| 13. | A Tanács első olvasatbeli álláspontja jó egyensúlyt teremt egyfelől a szociális jogok európai pilléréhez tartozó, az Európában jelenleg fennálló főbb társadalmi kihívásokat tükröző, az ESZA+ keretében követendő különböző egyedi célkitűzések, másfelől pedig a tematikus koncentrációra vonatkozó követelmények között, amelyek alapján a társjogalkotók által azonosított kulcsfontosságú területekhez (gyermekszegénység, társadalmi befogadás, ifjúsági munkanélküliség, a leginkább rászorulóknak nyújtott támogatás, valamint a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek kapacitásépítése) a szükséges támogatást hozzárendelik. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ezzel összefüggésben az ESZA+-források tematikus koncentrációja (7. cikk és – részben – a 9. cikk) kapcsán elért megállapodás a következőképpen rendelkezik:






  — | a tagállamok az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló nemzeti források legalább 25 %-át a társadalmi befogadás előmozdítására allokálják, |
| --- | --- | --- |

14.

—

a tagállamok az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló nemzeti források legalább 25 %-át a társadalmi befogadás előmozdítására allokálják,

| — | azok a tagállamok, amelyekben a 2017–2019-es időszakban a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett 18 év alatti gyermekek aránya átlagosan meghaladta az erre az időszakra vonatkozó uniós átlagot (az Eurostat adatai alapján), az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 5 %-át az ennek megfelelő tevékenységekre allokálják, |
| --- | --- |

—

azok a tagállamok, amelyekben a 2017–2019-es időszakban a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett 18 év alatti gyermekek aránya átlagosan meghaladta az erre az időszakra vonatkozó uniós átlagot (az Eurostat adatai alapján), az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 5 %-át az ennek megfelelő tevékenységekre allokálják,

| — | azok a tagállamok, amelyekben a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő 15 és 29 év közötti fiatalok aránya a 2017–2019-es időszakban meghaladta az erre az időszakra vonatkozó uniós átlagot (az Eurostat adatai alapján), az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 12,5 %-át az ennek megfelelő intézkedésekre allokálják, |
| --- | --- |

—

azok a tagállamok, amelyekben a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő 15 és 29 év közötti fiatalok aránya a 2017–2019-es időszakban meghaladta az erre az időszakra vonatkozó uniós átlagot (az Eurostat adatai alapján), az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 12,5 %-át az ennek megfelelő intézkedésekre allokálják,

| — | a tagállamok az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 3 %-át a társadalmi kirekesztettségben leginkább szerepet játszó mélyszegénység különböző formáinak, például a hajléktalanságnak, a gyermekszegénységnek és az élelmiszerhiánynak a kezelésére allokálják, |
| --- | --- |

—

a tagállamok az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló források legalább 3 %-át a társadalmi kirekesztettségben leginkább szerepet játszó mélyszegénység különböző formáinak, például a hajléktalanságnak, a gyermekszegénységnek és az élelmiszerhiánynak a kezelésére allokálják,

| — | a tagállamok az egyes programokban megfelelő összeget rendelnek az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló forrásokból a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek kapacitásépítéséhez. Azok a tagállamok, amelyek ilyen területtel kapcsolatos országspecifikus ajánlást kaptak, az ESZA+-források további legalább 0,25 %-át erre a célra allokálják. |
| --- | --- |

—

a tagállamok az egyes programokban megfelelő összeget rendelnek az ESZA+ megosztott irányítású ága keretében rendelkezésükre álló forrásokból a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek kapacitásépítéséhez. Azok a tagállamok, amelyek ilyen területtel kapcsolatos országspecifikus ajánlást kaptak, az ESZA+-források további legalább 0,25 %-át erre a célra allokálják.

| 15. | Tekintettel arra, hogy a szociális területen az innováció és a transznacionális együttműködés egyre fontosabb szerepet játszik, a tagállamok támogatást nyújtanak majd a szociális innovációval és a szociális kísérletekkel kapcsolatos intézkedésekhez is, erősítve a partnerségeken alapuló, alulról építkező megközelítéseket (14. cikk), és lehetőségük lesz arra is, hogy az ESZA+ bármely egyedi célkitűzése keretében előmozdítsák és támogassák a transznacionális együttműködést célzó intézkedéseket (15. cikk). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ugyanakkor a szöveg az ESZA+ megosztott irányítású ága kapcsán egyértelművé teszi, hogy mely költségek nem támogathatók (16. cikk). A földterület és ingatlan vásárlása, valamint az infrastruktúra beszerzése nem részesülhet támogatásban. Ezenfelül a bútorok, berendezések és járművek vásárlása sem minősül támogatható tételnek (kivéve, ha a vásárlás a művelet céljának eléréséhez szükséges, vagy az említett tételek értékét teljes egészében leírják értékcsökkenés címén, vagy ha az említett tételek megvásárlása a leggazdaságosabb lehetőség). |
| --- | --- |

16.

| 17. | A III. fejezet (18–24. cikk) kizárólag a volt FEAD-ból nyújtott anyagi támogatással foglalkozik, és az anyagi nélkülözés kezelésére szolgáló, az ESZA+ keretébe tartozó intézkedések vonatkozásában összefoglalja a támogatásra vonatkozó elveket, valamint a beszámolásra, támogathatóságra, mutatókra és ellenőrzésre vonatkozó szabályokat. A Tanács első olvasatban kialakított álláspontja megtartja e fejezetnek a bizottsági javaslat szerinti szerkezetét, azaz megmarad az egységességre irányuló megközelítés, és nem állapítottak meg szigorúbb szabályokat (pl. a mutatókról való adatszolgáltatásra vagy az ellenőrzési nyomvonalra vonatkozó szabályokra vonatkozóan) az ilyen típusú, alacsonyabb részvételi küszöbbel rendelkező, ezért adminisztratív szempontból kevésbé megterhelő műveletek vonatkozásában. |
| --- | --- |

17.

b)   Végrehajtás a közvetlen és a közvetett irányítás keretében (25–36. cikk)

| 18. | A foglalkoztatási és szociális innovációs ág (EaSI-ág) vonatkozásában a Tanács első olvasatban kialakított álláspontja rendelkezéseket tartalmaz az operatív célkitűzésekre, a támogatható intézkedésekre és szervezetekre, a társult harmadik országokra, az uniós finanszírozás formáira és az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére, valamint egyéb végrehajtási kérdésekre (pl. munkaprogram, nyomon követés és jelentéstétel, értékelés, ellenőrzés, tájékoztatás és kommunikáció, valamint a közzététel) vonatkozóan. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Az EaSi-ág az alábbi operatív célkitűzésekkel fog rendelkezni (25. cikk):






  a) | magas színvonalú összehasonlító elemzési tudásbázis létrehozása; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

magas színvonalú összehasonlító elemzési tudásbázis létrehozása;

| b) | az eredményes és inkluzív információmegosztás, a kölcsönös tanulás, a szakértői értékelés és a párbeszéd elősegítése a releváns szakpolitikákról; |
| --- | --- |

b)

az eredményes és inkluzív információmegosztás, a kölcsönös tanulás, a szakértői értékelés és a párbeszéd elősegítése a releváns szakpolitikákról;

| c) | a szociális kísérletek támogatása és a releváns érdekelt felek kapacitásának kiépítése; |
| --- | --- |

c)

a szociális kísérletek támogatása és a releváns érdekelt felek kapacitásának kiépítése;

| d) | a munkavállalók önkéntes földrajzi mobilitásának elősegítése és a foglalkoztatási lehetőségek növelése; |
| --- | --- |

d)

a munkavállalók önkéntes földrajzi mobilitásának elősegítése és a foglalkoztatási lehetőségek növelése;

| e) | támogatás egy olyan piaci ökoszisztéma kifejlesztéséhez, amely keretet biztosít az innovatív induló és a fejlődési szakaszban lévő mikrovállalkozások mikrofinanszírozása számára; |
| --- | --- |

e)

támogatás egy olyan piaci ökoszisztéma kifejlesztéséhez, amely keretet biztosít az innovatív induló és a fejlődési szakaszban lévő mikrovállalkozások mikrofinanszírozása számára;

| f) | az uniós szintű hálózatépítés, valamint a releváns érdekelt felekkel és azok között folytatott párbeszéd támogatása, továbbá a releváns érdekelt felek intézményi kapacitásának kiépítéséhez való hozzájárulás; |
| --- | --- |

f)

az uniós szintű hálózatépítés, valamint a releváns érdekelt felekkel és azok között folytatott párbeszéd támogatása, továbbá a releváns érdekelt felek intézményi kapacitásának kiépítéséhez való hozzájárulás;

| g) | a szociális vállalkozások fejlődésének, valamint egy szociális beruházási piac kialakulásának a támogatása; |
| --- | --- |

g)

a szociális vállalkozások fejlődésének, valamint egy szociális beruházási piac kialakulásának a támogatása;

| h) | iránymutatás nyújtása a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához szükséges szociális infrastruktúra kidolgozásához; |
| --- | --- |

h)

iránymutatás nyújtása a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához szükséges szociális infrastruktúra kidolgozásához;

| i) | a transznacionális együttműködés támogatása az innovatív megoldások transzferének meggyorsítása és léptékváltásának előmozdítása érdekében; és |
| --- | --- |

i)

a transznacionális együttműködés támogatása az innovatív megoldások transzferének meggyorsítása és léptékváltásának előmozdítása érdekében; és

| j) | a releváns nemzetközi szociális és munkaügyi normák alkalmazásának támogatása. |
| --- | --- |

j)

a releváns nemzetközi szociális és munkaügyi normák alkalmazásának támogatása.

| 20. | Az EaSI-ág keretében továbbá az alábbi intézkedések is támogathatók (26. cikk):






  a) | elemző tevékenységek, többek között harmadik országok vonatkozásában; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

elemző tevékenységek, többek között harmadik országok vonatkozásában;

| b) | a szakpolitika végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

a szakpolitika végrehajtása;

| c) | kapacitásépítés; |
| --- | --- |

c)

kapacitásépítés;

| d) | kommunikációs és terjesztési tevékenységek; |
| --- | --- |

d)

kommunikációs és terjesztési tevékenységek;

c)   Egyéb rendelkezések (37–42. cikk)

| 21. | Az általánosabb rendelkezések mellett, amelyek megfelelnek más jogalkotási aktusok hasonló rendelkezéseinek, így például a felhatalmazás gyakorlásához és a bizottsági eljárásokhoz (ebben az esetben ESZA+ megosztott irányítású ága vonatkozásában) kapcsolódó rendelkezések mellett a Tanács első olvasatban kialakított álláspontja a 39. cikkben garantálja az EUMSZ 163. cikke szerint létrehozott bizottság bevonását, amely véleményt nyilváníthat az ESZA+ releváns témáiról, és munkacsoportokat hoz létre az ESZA+ egyes ágaihoz. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Annak biztosítása céljából, hogy az adott szakpolitikai területen folyamatos maradjon a támogatások nyújtása, valamint hogy a végrehajtás már a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret kezdő időpontjától kezdve lehetővé váljon, a Tanács első olvasatban kialakított álláspontja szerint a 42. cikk alapján helyénvaló, hogy ezt a rendeletet az EaSI-ág tekintetében visszaható hatállyal, 2021. január 1-től alkalmazzák. |
| --- | --- |

22.

IV.   KONKLÚZIÓ

| 23. | A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja tükrözi a Tanács és az Európai Parlament közötti tárgyalások során – a Bizottság támogatásával – kialakított kompromisszumot. |
| --- | --- |

23.

| 24. | A Tanács úgy véli, hogy az első olvasatban kialakított álláspontja olyan kiegyensúlyozott szöveget alkot, amely megfelel az ESZA+-rendelet valamennyi célkitűzésének. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  ST 9573/18 + ADD 2.

(2)  ST 8394/20.

(3)  HL C 62., 2019.2.15., 165. o.

(4)  HL C 429., 2020.12.11., 245. o.

(5)  HL C 86., 2019.3.7., 84. o.

(6)  HL C 440., 2020.12.18., 191. o.

(7)  7982/19.

(8)  9431/20.

(9)  10881/20.

---