# Eiropas Savienības C 233/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 233 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 16. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 233

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 16. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2021/C 233/01 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 23/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013Padome pieņēmusi 2021. gada 27. maijā | 1 |
| 2021/C 233/02 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 23/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 | 42 |

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2021/C 233/01

Padomes Nostāja (ES) Nr. 23/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013Padome pieņēmusi 2021. gada 27. maijā

1

2021/C 233/02

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 23/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013

42

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 16.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 233/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 23/2021 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013

Padome pieņēmusi 2021. gada 27. maijā

2021/C 233/01

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 46. panta d) punktu, 149. pantu, 153. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 164. pantu, 175. panta trešo daļu un 349. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, reaģējot uz sociālajām problēmām Eiropā, 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru (“Pīlārs”). Pīlāra 20 pamatprincipi ir strukturēti trijās kategorijās: vienlīdzīgas iespējas un piekļuve darba tirgum, taisnīgi darba nosacījumi, kā arī sociālā aizsardzība un iekļaušana. Darbībās, kādas paredzēts veikt Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) ietvaros, būtu jāvadās pēc Pīlāra 20 pamatprincipiem. Lai sekmētu Pīlāra īstenošanu, ESF+ būtu jāatbalsta ieguldījumi cilvēkos un sistēmās tādās politikas jomās kā nodarbinātība, izglītība un sociālā iekļaušana, tādējādi sekmējot ekonomisko, teritoriālo un sociālo kohēziju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, reaģējot uz sociālajām problēmām Eiropā, 2017. gada 17. novembrī kopīgi izsludināja Eiropas sociālo tiesību pīlāru (“Pīlārs”). Pīlāra 20 pamatprincipi ir strukturēti trijās kategorijās: vienlīdzīgas iespējas un piekļuve darba tirgum, taisnīgi darba nosacījumi, kā arī sociālā aizsardzība un iekļaušana. Darbībās, kādas paredzēts veikt Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) ietvaros, būtu jāvadās pēc Pīlāra 20 pamatprincipiem. Lai sekmētu Pīlāra īstenošanu, ESF+ būtu jāatbalsta ieguldījumi cilvēkos un sistēmās tādās politikas jomās kā nodarbinātība, izglītība un sociālā iekļaušana, tādējādi sekmējot ekonomisko, teritoriālo un sociālo kohēziju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu.

| (2) | Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads (“Eiropas pusgads”) ir sistēma, kurā nosaka dalībvalstu reformu prioritātes un uzrauga to īstenošanu. Atbalstot minētās reformu prioritātes, dalībvalstis izstrādā savas nacionālās daudzgadu investīciju stratēģijas. Minētās stratēģijas būtu jāiesniedz kopā ar ikgadējām valstu reformu programmām, lai iezīmētu un koordinētu prioritāros investīciju projektus, kuri atbalstāmi ar Savienības vai valsts finansējumu. Tām arī vajadzētu palīdzēt saskaņotā veidā izmantot Savienības finansējumu un radīt pēc iespējas lielāku pievienoto vērtību finansiālajam atbalstam, ko paredzēts saņemt, jo īpaši no Savienības atbalstītajām programmām, attiecīgā gadījumā no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Kohēzijas fonda, kuru konkrētie mērķi un atbalsta darbības joma izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/... (4) (1), ESF+, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonda (EJZAF), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (5) (2), Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 (6), Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcijas (EISF), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (7) (3) un programmas InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (8) (programma InvestEU). |
| --- | --- |

(2)

Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads (“Eiropas pusgads”) ir sistēma, kurā nosaka dalībvalstu reformu prioritātes un uzrauga to īstenošanu. Atbalstot minētās reformu prioritātes, dalībvalstis izstrādā savas nacionālās daudzgadu investīciju stratēģijas. Minētās stratēģijas būtu jāiesniedz kopā ar ikgadējām valstu reformu programmām, lai iezīmētu un koordinētu prioritāros investīciju projektus, kuri atbalstāmi ar Savienības vai valsts finansējumu. Tām arī vajadzētu palīdzēt saskaņotā veidā izmantot Savienības finansējumu un radīt pēc iespējas lielāku pievienoto vērtību finansiālajam atbalstam, ko paredzēts saņemt, jo īpaši no Savienības atbalstītajām programmām, attiecīgā gadījumā no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Kohēzijas fonda, kuru konkrētie mērķi un atbalsta darbības joma izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/... (4) (1), ESF+, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonda (EJZAF), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (5) (2), Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 (6), Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcijas (EISF), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (7) (3) un programmas InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (8) (programma InvestEU).

| (3) | Ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/1512 (9) tika pieņemtas pārskatītās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes. Minēto pamatnostādņu teksts ir saskaņots ar Pīlāra principiem, lai tādējādi uzlabotu Eiropas konkurētspēju un veidotu to par labāku vietu investīciju veikšanai, darbvietu izveidei un sociālās kohēzijas stiprināšanai. Lai nodrošinātu pilnīgu ESF+ pielāgošanu minētajās pamatnostādnēs izklāstītajiem mērķiem, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību, izglītību, mācībām un cīņu pret sociālo atstumtību, nabadzību un diskrimināciju, ESF+ būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, ņemot vērā attiecīgās integrētās pamatnostādnes un konkrētos attiecīgajai valstij paredzētos ieteikumus, kas pieņemti, ievērojot LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 2. un 4. punktu, kā arī attiecīgā gadījumā valsts līmenī – valstu reformu programmas, kas pamatojas uz valstu stratēģijām. Turklāt ESF+ būtu jāveicina attiecīgie Savienības galveno iniciatīvu un darbību īstenošanas aspekti, jo īpaši Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojums “Jaunā prasmju programma Eiropai”, 2020. gada 30. septembra paziņojums “Eiropas izglītības telpa” un 2020. gada 7. oktobra paziņojums “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars”, kā arī Padomes ieteikumi – 2016. gada 15. februāra Ieteikums par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū, 2016. gada 19. decembra Ieteikums par prasmju pilnveides ceļiem, 2020. gada 30. oktobra Ieteikums “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un 2021. gada 12. marta Ieteikums par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/1512 (9) tika pieņemtas pārskatītās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes. Minēto pamatnostādņu teksts ir saskaņots ar Pīlāra principiem, lai tādējādi uzlabotu Eiropas konkurētspēju un veidotu to par labāku vietu investīciju veikšanai, darbvietu izveidei un sociālās kohēzijas stiprināšanai. Lai nodrošinātu pilnīgu ESF+ pielāgošanu minētajās pamatnostādnēs izklāstītajiem mērķiem, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību, izglītību, mācībām un cīņu pret sociālo atstumtību, nabadzību un diskrimināciju, ESF+ būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm, ņemot vērā attiecīgās integrētās pamatnostādnes un konkrētos attiecīgajai valstij paredzētos ieteikumus, kas pieņemti, ievērojot LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 2. un 4. punktu, kā arī attiecīgā gadījumā valsts līmenī – valstu reformu programmas, kas pamatojas uz valstu stratēģijām. Turklāt ESF+ būtu jāveicina attiecīgie Savienības galveno iniciatīvu un darbību īstenošanas aspekti, jo īpaši Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojums “Jaunā prasmju programma Eiropai”, 2020. gada 30. septembra paziņojums “Eiropas izglītības telpa” un 2020. gada 7. oktobra paziņojums “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars”, kā arī Padomes ieteikumi – 2016. gada 15. februāra Ieteikums par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū, 2016. gada 19. decembra Ieteikums par prasmju pilnveides ceļiem, 2020. gada 30. oktobra Ieteikums “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un 2021. gada 12. marta Ieteikums par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību.

| (4) | Padome 2017. gada 20. jūnijā pieņēma Padomes secinājumus “ES atbildes reakcija uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam – ilgtspējīga Eiropas nākotne”. Padome uzsvēra, cik svarīgi ir līdzsvaroti un integrēti panākt ilgtspējīgu attīstību trīs (ekonomiskajā, sociālajā un vides) dimensijās. Ir būtiski, lai ilgtspējīga attīstība būtu integrēta visās Savienības iekšējās un ārējās politikas jomās un lai Savienībai būtu augsti mērķi tās politikā, ko tā izmanto pasaules mēroga problēmu risināšanai. Padome atzinīgi novērtēja Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” kā pirmo soli Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) integrēšanā un ilgtspējīgas attīstības kā būtiska pamatprincipa piemērošanā visām Savienības politikas jomām, tostarp, izmantojot tās finansēšanas instrumentus. ESF+ būtu jāveicina IAM īstenošana, cita starpā izskaužot galējas nabadzības veidus (1. IAM); veicinot kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību (4. IAM); veicinot dzimumu līdztiesību (5. IAM), sekmējot noturīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem (8. IAM); kā arī mazinot nevienlīdzību (10. IAM). |
| --- | --- |

(4)

Padome 2017. gada 20. jūnijā pieņēma Padomes secinājumus “ES atbildes reakcija uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam – ilgtspējīga Eiropas nākotne”. Padome uzsvēra, cik svarīgi ir līdzsvaroti un integrēti panākt ilgtspējīgu attīstību trīs (ekonomiskajā, sociālajā un vides) dimensijās. Ir būtiski, lai ilgtspējīga attīstība būtu integrēta visās Savienības iekšējās un ārējās politikas jomās un lai Savienībai būtu augsti mērķi tās politikā, ko tā izmanto pasaules mēroga problēmu risināšanai. Padome atzinīgi novērtēja Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojumu “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” kā pirmo soli Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) integrēšanā un ilgtspējīgas attīstības kā būtiska pamatprincipa piemērošanā visām Savienības politikas jomām, tostarp, izmantojot tās finansēšanas instrumentus. ESF+ būtu jāveicina IAM īstenošana, cita starpā izskaužot galējas nabadzības veidus (1. IAM); veicinot kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību (4. IAM); veicinot dzimumu līdztiesību (5. IAM), sekmējot noturīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem (8. IAM); kā arī mazinot nevienlīdzību (10. IAM).

| (5) | Nesenās un pašreizējās norises ir saasinājušas strukturālās problēmas, kuras radījusi ekonomikas globalizācija, sociālā nevienlīdzība, migrācijas plūsmu pārvaldība un arvien lielāki draudi drošībai, pārkārtošanās uz tīru enerģiju, tehnoloģiskas pārmaiņas, demogrāfiskā lejupslīde, bezdarbs, jo īpaši jauniešu bezdarbs, un strauji novecojošs darbaspēks, kā arī problēmas, kas izriet no arvien lielākas neatbilstības starp prasmju un darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu dažās nozarēs un reģionos, ar ko īpaši saskaras mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Zaļā un digitālā pārkārtošanās un Eiropas industriālo ekosistēmu pārveide, visticamāk, radīs daudz jaunu iespēju, ja to papildinās pareizais prasmju kopums un nodarbinātība, un politika un sociālā politika. Ņemot vērā mainīgo situāciju darba pasaulē, Savienībai vajadzētu būt gatavai risināt pašreizējās un turpmākās problēmas, investējot attiecīgās prasmēs, izglītībā, mācībās un mūžizglītībā, padarot izaugsmi iekļaujošāku un uzlabojot nodarbinātības politiku un sociālo politiku, vienlaikus ņemot vērā ekonomikas un rūpniecības ilgtspēju, darbaspēka mobilitāti un tiecoties izveidot dzimumu ziņā līdzsvarotu darba tirgu. |
| --- | --- |

(5)

Nesenās un pašreizējās norises ir saasinājušas strukturālās problēmas, kuras radījusi ekonomikas globalizācija, sociālā nevienlīdzība, migrācijas plūsmu pārvaldība un arvien lielāki draudi drošībai, pārkārtošanās uz tīru enerģiju, tehnoloģiskas pārmaiņas, demogrāfiskā lejupslīde, bezdarbs, jo īpaši jauniešu bezdarbs, un strauji novecojošs darbaspēks, kā arī problēmas, kas izriet no arvien lielākas neatbilstības starp prasmju un darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu dažās nozarēs un reģionos, ar ko īpaši saskaras mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Zaļā un digitālā pārkārtošanās un Eiropas industriālo ekosistēmu pārveide, visticamāk, radīs daudz jaunu iespēju, ja to papildinās pareizais prasmju kopums un nodarbinātība, un politika un sociālā politika. Ņemot vērā mainīgo situāciju darba pasaulē, Savienībai vajadzētu būt gatavai risināt pašreizējās un turpmākās problēmas, investējot attiecīgās prasmēs, izglītībā, mācībās un mūžizglītībā, padarot izaugsmi iekļaujošāku un uzlabojot nodarbinātības politiku un sociālo politiku, vienlaikus ņemot vērā ekonomikas un rūpniecības ilgtspēju, darbaspēka mobilitāti un tiecoties izveidot dzimumu ziņā līdzsvarotu darba tirgu.

| (6) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (10) (4) tiek noteikts rīcības pamatplāns ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam, Taisnīgas pārkārtošanās fondam (TPK), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (11) (5), EJZAF, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (AMIF), Iekšējās drošības fondam (IDF) un Finansiāla atbalsta instrumentam robežu pārvaldībai un vīzu politikai kā daļai no Integrētās robežu pārvaldības fonda un jo īpaši izklāstīti politikas mērķi un noteikumi dalītā pārvaldībā īstenotu Savienības fondu plānošanai, uzraudzīšanai, izvērtēšanai, pārvaldīšanai un kontrolei. Tāpēc ir jāprecizē ESF+ vispārīgie mērķi un jānosaka konkrēti noteikumi par to, kāda veida aktivitātes var finansēt no ESF+. |
| --- | --- |

(6)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (10) (4) tiek noteikts rīcības pamatplāns ERAF, ESF+, Kohēzijas fondam, Taisnīgas pārkārtošanās fondam (TPK), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (11) (5), EJZAF, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (AMIF), Iekšējās drošības fondam (IDF) un Finansiāla atbalsta instrumentam robežu pārvaldībai un vīzu politikai kā daļai no Integrētās robežu pārvaldības fonda un jo īpaši izklāstīti politikas mērķi un noteikumi dalītā pārvaldībā īstenotu Savienības fondu plānošanai, uzraudzīšanai, izvērtēšanai, pārvaldīšanai un kontrolei. Tāpēc ir jāprecizē ESF+ vispārīgie mērķi un jānosaka konkrēti noteikumi par to, kāda veida aktivitātes var finansēt no ESF+.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (12) (“Finanšu regula”) ir paredzēti noteikumi par Savienības vispārējā budžeta (Savienības budžets) izpildi, tostarp noteikumi par visu veidu finanšu iemaksām, tostarp dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finanšu palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. Dotācijām paredzēto līdzfinansējumu var sniegt no saņēmēju pašu resursiem, projekta radītiem ienākumiem vai no trešo personu finansiālajiem ieguldījumiem vai ieguldījumiem natūrā. Lai nodrošinātu saskaņotību Savienības programmu īstenošanā, Finanšu regula ir jāpiemēro darbībām, kuras ir īstenojamas tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar ESF+. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (12) (“Finanšu regula”) ir paredzēti noteikumi par Savienības vispārējā budžeta (Savienības budžets) izpildi, tostarp noteikumi par visu veidu finanšu iemaksām, tostarp dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finanšu palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. Dotācijām paredzēto līdzfinansējumu var sniegt no saņēmēju pašu resursiem, projekta radītiem ienākumiem vai no trešo personu finansiālajiem ieguldījumiem vai ieguldījumiem natūrā. Lai nodrošinātu saskaņotību Savienības programmu īstenošanā, Finanšu regula ir jāpiemēro darbībām, kuras ir īstenojamas tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar ESF+.

| (8) | Šajā regulā minētie finansējuma veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt konkrētos darbību mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši, ņemot vērā kontroles pasākumu izmaksas, administratīvo slogu un gaidāmo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām būtu jāņem arī vērā vienreizēju maksājumu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Lai īstenotu pasākumus, kas saistīti ar trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, un saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (4) 94. pantu, Komisija var atlīdzināt dalībvalstīm, izmantojot vienkāršoto izmaksu iespējas, tostarp vienreizējus maksājumus. |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā minētie finansējuma veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt konkrētos darbību mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši, ņemot vērā kontroles pasākumu izmaksas, administratīvo slogu un gaidāmo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām būtu jāņem arī vērā vienreizēju maksājumu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Lai īstenotu pasākumus, kas saistīti ar trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomisko integrāciju, un saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (4) 94. pantu, Komisija var atlīdzināt dalībvalstīm, izmantojot vienkāršoto izmaksu iespējas, tostarp vienreizējus maksājumus.

| (9) | Lai racionalizētu un vienkāršotu finansēšanas situāciju un radītu papildu sinerģijas iespējas, izmantojot integrētas finansēšanas pieejas, darbības, kas tika atbalstītas ar Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 (13), un Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (14), būtu jāintegrē ESF+. ESF+ būtu jāsastāv no divām sadaļām: dalīti pārvaldītā sadaļa (dalīti pārvaldītā ESF+ sadaļa), kas īstenojama dalītā pārvaldībā, un Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa (“EaSI sadaļa”), kas īstenojama tiešā un netiešā pārvaldībā. Tam būtu jāpalīdz samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar dažādu fondu pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīm un saņēmējiem, vienlaikus saglabājot vienkāršākus noteikumus tādām vienkāršākām darbībām kā pārtikas izdalīšana un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšana. |
| --- | --- |

(9)

Lai racionalizētu un vienkāršotu finansēšanas situāciju un radītu papildu sinerģijas iespējas, izmantojot integrētas finansēšanas pieejas, darbības, kas tika atbalstītas ar Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 223/2014 (13), un Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (14), būtu jāintegrē ESF+. ESF+ būtu jāsastāv no divām sadaļām: dalīti pārvaldītā sadaļa (dalīti pārvaldītā ESF+ sadaļa), kas īstenojama dalītā pārvaldībā, un Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa (“EaSI sadaļa”), kas īstenojama tiešā un netiešā pārvaldībā. Tam būtu jāpalīdz samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar dažādu fondu pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīm un saņēmējiem, vienlaikus saglabājot vienkāršākus noteikumus tādām vienkāršākām darbībām kā pārtikas izdalīšana un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšana.

| (10) | Ņemot vērā plašāko ESF+ darbības jomu, ir lietderīgi, ka mērķus – uzlabot darba tirgu efektivitāti, veicināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai, uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai un mācībām un izglītības un mācību kvalitāti, lai palīdzētu atkārtoti integrēties izglītības sistēmās, sekmēt sociālo iekļaušanu, atvieglot neaizsargātu personu piekļuvi veselības aprūpei un sniegt ieguldījumu nabadzības izskaušanā – īsteno ne vien dalītā pārvaldībā dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, bet, saistībā ar Savienības līmenī veicamām darbībām, EaSI sadaļā arī tiešā un netiešā pārvaldībā. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā plašāko ESF+ darbības jomu, ir lietderīgi, ka mērķus – uzlabot darba tirgu efektivitāti, veicināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai, uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai un mācībām un izglītības un mācību kvalitāti, lai palīdzētu atkārtoti integrēties izglītības sistēmās, sekmēt sociālo iekļaušanu, atvieglot neaizsargātu personu piekļuvi veselības aprūpei un sniegt ieguldījumu nabadzības izskaušanā – īsteno ne vien dalītā pārvaldībā dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, bet, saistībā ar Savienības līmenī veicamām darbībām, EaSI sadaļā arī tiešā un netiešā pārvaldībā.

| (11) | Ar šo regulu paredz finansējumu visam ESF+ darbības laikposmam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem (15), tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai, 18. punkta nozīmē. Tajā būtu jāprecizē piešķīrums dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai un piešķīrums darbībām, kuras īsteno EaSI sadaļā. |
| --- | --- |

(11)

Ar šo regulu paredz finansējumu visam ESF+ darbības laikposmam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem (15), tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai, 18. punkta nozīmē. Tajā būtu jāprecizē piešķīrums dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai un piešķīrums darbībām, kuras īsteno EaSI sadaļā.

| (12) | Lai atvieglotu EaSI sadaļas konkrēto un darbības mērķu īstenošanu, ar ESF+ būtu jāatbalsta aktivitātes, kuras saistītas ar tehnisko un administratīvo palīdzību, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas aktivitātēm, savukārt saziņas un informācijas izplatīšanas aktivitātēm vajadzētu būt daļai no darbībām, kuras ir atbalsttiesīgas EaSI sadaļā. |
| --- | --- |

(12)

Lai atvieglotu EaSI sadaļas konkrēto un darbības mērķu īstenošanu, ar ESF+ būtu jāatbalsta aktivitātes, kuras saistītas ar tehnisko un administratīvo palīdzību, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas aktivitātēm, savukārt saziņas un informācijas izplatīšanas aktivitātēm vajadzētu būt daļai no darbībām, kuras ir atbalsttiesīgas EaSI sadaļā.

| (13) | ESF+ mērķim vajadzētu būt veicināt nodarbinātību, izmantojot aktīvas intervences pasākumus, kas sekmē jo īpaši jauniešu – it sevišķi, īstenojot pastiprināto Garantiju jauniešiem –, ilgstošo bezdarbnieku, darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošu grupu un ekonomiski neaktīvo personu integrēšanu un reintegrēšanu darba tirgū, kā arī veicinot pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku. ESF+ mērķim vajadzētu būt – uzlabot darba tirgu darbību, šim nolūkam atbalstot darba tirgus iestāžu, piemēram, valsts nodarbinātības dienestu, modernizēšanu, lai uzlabotu to spēju nodrošināt aktīvākas mērķtiecīgās konsultācijas un profesionālo orientāciju darba meklējumos un pārejas laikā uz nodarbinātību un veicinātu lielāku darba ņēmēju mobilitāti. Ar ESF+ būtu jāveicina līdzsvarota sieviešu un vīriešu dalība darba tirgū, izmantojot pasākumus, kuru mērķis cita starpā ir nodrošināt vienlīdzīgus darba apstākļus, labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru un piekļuvi bērnu aprūpei, tostarp pirmsskolas izglītībai un aprūpei. ESF+ mērķim vajadzētu arī būt nodrošināt stabilu un labi pielāgotu darba vidi, lai reaģētu uz risku veselībai, kas saistīts ar pārmaiņām darba veidos un novecojoša darbaspēka vajadzībām. |
| --- | --- |

(13)

ESF+ mērķim vajadzētu būt veicināt nodarbinātību, izmantojot aktīvas intervences pasākumus, kas sekmē jo īpaši jauniešu – it sevišķi, īstenojot pastiprināto Garantiju jauniešiem –, ilgstošo bezdarbnieku, darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošu grupu un ekonomiski neaktīvo personu integrēšanu un reintegrēšanu darba tirgū, kā arī veicinot pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku. ESF+ mērķim vajadzētu būt – uzlabot darba tirgu darbību, šim nolūkam atbalstot darba tirgus iestāžu, piemēram, valsts nodarbinātības dienestu, modernizēšanu, lai uzlabotu to spēju nodrošināt aktīvākas mērķtiecīgās konsultācijas un profesionālo orientāciju darba meklējumos un pārejas laikā uz nodarbinātību un veicinātu lielāku darba ņēmēju mobilitāti. Ar ESF+ būtu jāveicina līdzsvarota sieviešu un vīriešu dalība darba tirgū, izmantojot pasākumus, kuru mērķis cita starpā ir nodrošināt vienlīdzīgus darba apstākļus, labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru un piekļuvi bērnu aprūpei, tostarp pirmsskolas izglītībai un aprūpei. ESF+ mērķim vajadzētu arī būt nodrošināt stabilu un labi pielāgotu darba vidi, lai reaģētu uz risku veselībai, kas saistīts ar pārmaiņām darba veidos un novecojoša darbaspēka vajadzībām.

| (14) | No ESF+ būtu jāsniedz atbalsts, ar ko uzlabo izglītības un mācību sistēmu kvalitāti, iekļautību, efektivitāti un to atbilstību darba tirgus prasībām, tostarp, veicinot digitālo mācīšanos, neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu un mācībspēku profesionālo attīstību, lai sekmētu pamatkompetenču, jo īpaši pamatprasmju, tostarp veselībpratības, medijpratības, uzņēmējdarbības prasmju, valodas prasmju, digitālo prasmju un ar ilgtspējīgu attīstību saistīto kompetenču, apguvi, kas ikvienam ir nepieciešamas personiskajai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam. Ar ESF+ būtu jāveicina progress izglītībā un mācībās un pāreja uz darba dzīvi, jāatbalsta mūžizglītība un nodarbināmība, lai sekmētu ikviena pilnīgu līdzdalību sabiedrībā, un būtu jāveicina konkurētspēja, tostarp ar absolventu gaitu apzināšanu, un sociālā un ekonomiskā inovācija, atbalstot mērogojamas un ilgtspējīgas iniciatīvas šajās jomās, kuras iespējams pielāgot dažādām mērķgrupām, piemēram, personām ar invaliditāti. Šādu palīdzību, atbalstu un veicināšanu varētu panākt, piemēram, izmantojot mācīšanos tiešsaistē, mācības darbavietā, stažēšanos, duālās izglītības un mācību sistēmas un māceklību, kā noteikts Padomes 2018. gada 15. marta Ieteikumā par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai, mūžilgu karjeras atbalstu, prasmju prognozēšanu ciešā sadarbībā ar nozares pārstāvjiem, atjauninātus mācību materiālus un mācību nodrošināšanas metodes, prognozēšanu un absolventu gaitu apzināšanu, pedagogu izglītošanu, mācību rezultātu apstiprināšanu, kvalifikāciju atzīšanu un industrijās bāzētu sertifikāciju. |
| --- | --- |

(14)

No ESF+ būtu jāsniedz atbalsts, ar ko uzlabo izglītības un mācību sistēmu kvalitāti, iekļautību, efektivitāti un to atbilstību darba tirgus prasībām, tostarp, veicinot digitālo mācīšanos, neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu un mācībspēku profesionālo attīstību, lai sekmētu pamatkompetenču, jo īpaši pamatprasmju, tostarp veselībpratības, medijpratības, uzņēmējdarbības prasmju, valodas prasmju, digitālo prasmju un ar ilgtspējīgu attīstību saistīto kompetenču, apguvi, kas ikvienam ir nepieciešamas personiskajai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam. Ar ESF+ būtu jāveicina progress izglītībā un mācībās un pāreja uz darba dzīvi, jāatbalsta mūžizglītība un nodarbināmība, lai sekmētu ikviena pilnīgu līdzdalību sabiedrībā, un būtu jāveicina konkurētspēja, tostarp ar absolventu gaitu apzināšanu, un sociālā un ekonomiskā inovācija, atbalstot mērogojamas un ilgtspējīgas iniciatīvas šajās jomās, kuras iespējams pielāgot dažādām mērķgrupām, piemēram, personām ar invaliditāti. Šādu palīdzību, atbalstu un veicināšanu varētu panākt, piemēram, izmantojot mācīšanos tiešsaistē, mācības darbavietā, stažēšanos, duālās izglītības un mācību sistēmas un māceklību, kā noteikts Padomes 2018. gada 15. marta Ieteikumā par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai, mūžilgu karjeras atbalstu, prasmju prognozēšanu ciešā sadarbībā ar nozares pārstāvjiem, atjauninātus mācību materiālus un mācību nodrošināšanas metodes, prognozēšanu un absolventu gaitu apzināšanu, pedagogu izglītošanu, mācību rezultātu apstiprināšanu, kvalifikāciju atzīšanu un industrijās bāzētu sertifikāciju.

| (15) | Atbalsts no ESF+ būtu jāizmanto, lai visiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, veicinātu vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un mācībām, kurā nepastāv nošķiršana, – no pirmsskolas izglītības un aprūpes, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot bērniem, kuri nāk no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides, izmantojot vispārējo izglītību un profesionālo izglītību un apmācību, jo īpaši māceklības, līdz pat augstākajai izglītībai, kā arī izmantojot pieaugušo izglītību un mācības, tostarp sporta un kultūras aktivitātes. Ar ESF+ būtu jāsniedz mērķtiecīgs atbalsts izglītojamajiem, kam tas ir nepieciešams, un jāsamazina nevienlīdzība izglītības jomā, tostarp digitālā plaisa, jānovērš un jāsamazina priekšlaicīga mācību pārtraukšana, jāveicina iespējas pāriet no vienas izglītības un mācību jomas uz citu, jāstiprina saiknes ar neformālo un ikdienējo mācīšanos, jāveicina mācību mobilitāte visiem un jāatvieglo piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti. Šajā kontekstā būtu jāatbalsta sinerģijas ar Erasmus+, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (16) (6), jo īpaši tādēļ, lai sekmētu nelabvēlīgā situācijā esošu izglītojamo dalību mācību mobilitātē. |
| --- | --- |

(15)

Atbalsts no ESF+ būtu jāizmanto, lai visiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, veicinātu vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un mācībām, kurā nepastāv nošķiršana, – no pirmsskolas izglītības un aprūpes, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot bērniem, kuri nāk no sociālekonomiski nelabvēlīgas vides, izmantojot vispārējo izglītību un profesionālo izglītību un apmācību, jo īpaši māceklības, līdz pat augstākajai izglītībai, kā arī izmantojot pieaugušo izglītību un mācības, tostarp sporta un kultūras aktivitātes. Ar ESF+ būtu jāsniedz mērķtiecīgs atbalsts izglītojamajiem, kam tas ir nepieciešams, un jāsamazina nevienlīdzība izglītības jomā, tostarp digitālā plaisa, jānovērš un jāsamazina priekšlaicīga mācību pārtraukšana, jāveicina iespējas pāriet no vienas izglītības un mācību jomas uz citu, jāstiprina saiknes ar neformālo un ikdienējo mācīšanos, jāveicina mācību mobilitāte visiem un jāatvieglo piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti. Šajā kontekstā būtu jāatbalsta sinerģijas ar Erasmus+, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (16) (6), jo īpaši tādēļ, lai sekmētu nelabvēlīgā situācijā esošu izglītojamo dalību mācību mobilitātē.

| (16) | Ar ESF+ būtu jāveicina, lai visiem būtu elastīgas iespējas pilnveidot prasmes un apgūt dažādas jaunas prasmes, īpaši uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, svarīgām pamattehnoloģijām un zaļajai ekonomikai nepieciešamās prasmes un ar industriālajām ekosistēmām saistītās prasmes atbilstoši Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumam “Jauna Eiropas industriālā stratēģija”. Saskaņā ar Jauno prasmju programmu Eiropai un Padomes Ieteikumu par prasmju pilnveides ceļiem (17) ESF+ būtu jāatbalsta elastīgi risinājumi, tostarp pieejamas, īstermiņa, mērķtiecīgas moduļveida mācības, kas rezultējas akreditācijā, ar mērķi nodrošināt cilvēkiem prasmes, kas pielāgotas darba tirgus un industriālo ekosistēmu vajadzībām, zaļās un digitālās pārkārtošanās jomai, inovācijai un sociālajām un ekonomiskajām pārmaiņām, atvieglot pārkvalifikāciju, prasmju pilnveidi un nodarbināmību, karjeras maiņu, ģeogrāfisko un nozaru mobilitāti un jo īpaši, atbalstīt mazprasmīgas personas, personas ar invaliditāti un mazkvalificētus pieaugušos. ESF+ būtu arī jāatvieglo atbalsta sniegšana personām attiecībā uz integrētām prasmēm, tostarp nodarbinātajiem, pašnodarbinātām personām un bezdarbniekiem, izmantojot tādus instrumentus kā individuālie mācību konti. |
| --- | --- |

(16)

Ar ESF+ būtu jāveicina, lai visiem būtu elastīgas iespējas pilnveidot prasmes un apgūt dažādas jaunas prasmes, īpaši uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, svarīgām pamattehnoloģijām un zaļajai ekonomikai nepieciešamās prasmes un ar industriālajām ekosistēmām saistītās prasmes atbilstoši Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumam “Jauna Eiropas industriālā stratēģija”. Saskaņā ar Jauno prasmju programmu Eiropai un Padomes Ieteikumu par prasmju pilnveides ceļiem (17) ESF+ būtu jāatbalsta elastīgi risinājumi, tostarp pieejamas, īstermiņa, mērķtiecīgas moduļveida mācības, kas rezultējas akreditācijā, ar mērķi nodrošināt cilvēkiem prasmes, kas pielāgotas darba tirgus un industriālo ekosistēmu vajadzībām, zaļās un digitālās pārkārtošanās jomai, inovācijai un sociālajām un ekonomiskajām pārmaiņām, atvieglot pārkvalifikāciju, prasmju pilnveidi un nodarbināmību, karjeras maiņu, ģeogrāfisko un nozaru mobilitāti un jo īpaši, atbalstīt mazprasmīgas personas, personas ar invaliditāti un mazkvalificētus pieaugušos. ESF+ būtu arī jāatvieglo atbalsta sniegšana personām attiecībā uz integrētām prasmēm, tostarp nodarbinātajiem, pašnodarbinātām personām un bezdarbniekiem, izmantojot tādus instrumentus kā individuālie mācību konti.

| (17) | Sinerģijām ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (18) (7) (“pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa””) būtu jānodrošina, ka ESF+ spēj integrēt un izvērst inovatīvas mācību programmas, ko atbalsta pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, lai nodrošinātu cilvēkiem prasmes un kompetences, kādas būs nepieciešamas nākotnes darbvietām. |
| --- | --- |

(17)

Sinerģijām ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (18) (7) (“pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa””) būtu jānodrošina, ka ESF+ spēj integrēt un izvērst inovatīvas mācību programmas, ko atbalsta pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, lai nodrošinātu cilvēkiem prasmes un kompetences, kādas būs nepieciešamas nākotnes darbvietām.

| (18) | No ESF+ būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni sekmēt nabadzības izskaušanu, lai pārtrauktu nelabvēlīgu apstākļu mantošanu no paaudzes paaudzē, un veicināt sociālo iekļaušanu, nodrošinot vienlīdzīgas iespējas visiem, mazinot šķēršļus, apkarojot diskrimināciju un mazinot nevienlīdzību veselības jomā. Šāds atbalsts nozīmē mobilizēt virkni politikas pasākumu, kas paredzēti visnelabvēlīgākajā situācijā esošām personām neatkarīgi no to dzimuma, seksuālās orientācijas, vecuma, reliģijas vai ticības, rases vai etniskās izcelsmes, jo īpaši atstumtām kopienām, piemēram, romiem, personām ar invaliditāti vai hroniskām slimībām, bezpajumtniekiem, bērniem un vecāka gadagājuma cilvēkiem. Ar ESF+ būtu jāpalīdz aktīvi iekļaut no darba tirgus tālu esošus cilvēkus, lai nodrošinātu viņu sociālekonomisko integrāciju. ESF+ būtu arī jāizmanto, lai uzlabotu savlaicīgu un vienlīdzīgu piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un kvalitatīviem pakalpojumiem, ar kuriem veicina piekļuvi mājokļiem un uz personu vērstai aprūpei, piemēram, veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, jo īpaši ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem. ESF+ būtu jādod ieguldījums sociālās aizsardzības sistēmu modernizācijā, īpašu uzmanību pievēršot bērniem un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un jo īpaši, lai veicinātu šādu sistēmu piekļūstamību, tostarp personām ar invaliditāti. |
| --- | --- |

(18)

No ESF+ būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni sekmēt nabadzības izskaušanu, lai pārtrauktu nelabvēlīgu apstākļu mantošanu no paaudzes paaudzē, un veicināt sociālo iekļaušanu, nodrošinot vienlīdzīgas iespējas visiem, mazinot šķēršļus, apkarojot diskrimināciju un mazinot nevienlīdzību veselības jomā. Šāds atbalsts nozīmē mobilizēt virkni politikas pasākumu, kas paredzēti visnelabvēlīgākajā situācijā esošām personām neatkarīgi no to dzimuma, seksuālās orientācijas, vecuma, reliģijas vai ticības, rases vai etniskās izcelsmes, jo īpaši atstumtām kopienām, piemēram, romiem, personām ar invaliditāti vai hroniskām slimībām, bezpajumtniekiem, bērniem un vecāka gadagājuma cilvēkiem. Ar ESF+ būtu jāpalīdz aktīvi iekļaut no darba tirgus tālu esošus cilvēkus, lai nodrošinātu viņu sociālekonomisko integrāciju. ESF+ būtu arī jāizmanto, lai uzlabotu savlaicīgu un vienlīdzīgu piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem, ilgtspējīgiem un kvalitatīviem pakalpojumiem, ar kuriem veicina piekļuvi mājokļiem un uz personu vērstai aprūpei, piemēram, veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, jo īpaši ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem. ESF+ būtu jādod ieguldījums sociālās aizsardzības sistēmu modernizācijā, īpašu uzmanību pievēršot bērniem un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un jo īpaši, lai veicinātu šādu sistēmu piekļūstamību, tostarp personām ar invaliditāti.

| (19) | ESF+ būtu jādod ieguldījums nabadzības izskaušanā, atbalstot valstu shēmas, kuru mērķis ir mazināt nenodrošinātību ar pārtiku un materiālo nenodrošinātību, un tādu personu sociālās integrācijas veicināšanā, kurām draud nabadzība vai sociālā atstumtība un kuras ir vistrūcīgākās. Ņemot vērā vispārējo mērķi, proti, panākt to, ka Savienības līmenī kā minimums 4 % no līdzekļiem, kuri ir dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, tiek atvēlēti vistrūcīgākajām personām, dalībvalstīm būtu vismaz 3 % no saviem līdzekļiem, kuri ir dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, jāpiešķir tam, lai novērstu tos ārkārtējās nabadzības veidus, kuriem ir vislielākā ietekme uz sociālo atstumtību, piemēram, bezpajumtniecība, bērnu nabadzība un nenodrošinātība ar pārtiku. Pārtikas nodrošināšanai un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai vistrūcīgākajām personām nevajadzētu aizstāt esošos sociālos pabalstus, kurus tām piešķir saskaņā ar valsts sociālajām sistēmām vai ievērojot valsts tiesību aktus. Ņemot vērā darbību raksturu un galīgo saņēmēju veidu, jāpanāk, lai uz atbalstu, ar kuru paredzēts mazināt vistrūcīgāko personu materiālo nenodrošinātību, attiektos vienkāršāki noteikumi. |
| --- | --- |

(19)

ESF+ būtu jādod ieguldījums nabadzības izskaušanā, atbalstot valstu shēmas, kuru mērķis ir mazināt nenodrošinātību ar pārtiku un materiālo nenodrošinātību, un tādu personu sociālās integrācijas veicināšanā, kurām draud nabadzība vai sociālā atstumtība un kuras ir vistrūcīgākās. Ņemot vērā vispārējo mērķi, proti, panākt to, ka Savienības līmenī kā minimums 4 % no līdzekļiem, kuri ir dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, tiek atvēlēti vistrūcīgākajām personām, dalībvalstīm būtu vismaz 3 % no saviem līdzekļiem, kuri ir dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, jāpiešķir tam, lai novērstu tos ārkārtējās nabadzības veidus, kuriem ir vislielākā ietekme uz sociālo atstumtību, piemēram, bezpajumtniecība, bērnu nabadzība un nenodrošinātība ar pārtiku. Pārtikas nodrošināšanai un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai vistrūcīgākajām personām nevajadzētu aizstāt esošos sociālos pabalstus, kurus tām piešķir saskaņā ar valsts sociālajām sistēmām vai ievērojot valsts tiesību aktus. Ņemot vērā darbību raksturu un galīgo saņēmēju veidu, jāpanāk, lai uz atbalstu, ar kuru paredzēts mazināt vistrūcīgāko personu materiālo nenodrošinātību, attiektos vienkāršāki noteikumi.

| (20) | Ņemot vērā to, ka ir pastāvīgi jāpastiprina centieni risināt migrācijas plūsmu pārvaldību Savienībā kopumā, un lai nodrošinātu saskaņotu, stingru un konsekventu atbalstu solidaritātes un kopīgas atbildības centieniem, no ESF+ būtu jāsniedz atbalsts trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomiskās integrācijas sekmēšanā, kas var ietvert iniciatīvas vietējā līmenī, papildus darbībām, kuras finansē ar AMIF, ERAF un citiem Savienības fondiem un kurām var būt pozitīva ietekme uz trešo valstu valstspiederīgo iekļaušanu. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, ka ir pastāvīgi jāpastiprina centieni risināt migrācijas plūsmu pārvaldību Savienībā kopumā, un lai nodrošinātu saskaņotu, stingru un konsekventu atbalstu solidaritātes un kopīgas atbildības centieniem, no ESF+ būtu jāsniedz atbalsts trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomiskās integrācijas sekmēšanā, kas var ietvert iniciatīvas vietējā līmenī, papildus darbībām, kuras finansē ar AMIF, ERAF un citiem Savienības fondiem un kurām var būt pozitīva ietekme uz trešo valstu valstspiederīgo iekļaušanu.

| (21) | Ņemot vērā to, cik nozīmīga ir piekļuve veselības aprūpei, ESF+ būtu jānodrošina sinerģijas un papildināmība ar programmu “ES – veselībai”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522 (19), un ESF+ darbības jomā būtu jāiekļauj neaizsargātās situācijās esošu cilvēku piekļuve veselības aprūpei. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā to, cik nozīmīga ir piekļuve veselības aprūpei, ESF+ būtu jānodrošina sinerģijas un papildināmība ar programmu “ES – veselībai”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522 (19), un ESF+ darbības jomā būtu jāiekļauj neaizsargātās situācijās esošu cilvēku piekļuve veselības aprūpei.

| (22) | ESF+ būtu jāatbalsta politika un sistēmas reformas tādās jomās kā nodarbinātība, sociālā iekļaušana, neaizsargātu personu piekļuve veselības aprūpei, ilgtermiņa aprūpe, izglītība un mācības, tādējādi sekmējot nabadzības izskaušanu. Lai stiprinātu saskaņotību ar Eiropas pusgadu, dalībvalstīm no saviem līdzekļiem, kuri ir dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, būtu pienācīga summa jāpiešķir to attiecīgo konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanai, kuri ir saistīti ar strukturālām problēmām, kā risināšanai ir lietderīgi izmantot daudzgadu investīcijas, kas ietilpst ESF+ darbības jomā, ņemot vērā Pīlāru, rezultātu pārskats par rādītājiem sociālajā jomā, kas pārskatīts pēc Sociālā pīlāra Rīcības plānā izklāstīto mērķrādītāju pieņemšanas, un reģionālās īpatnības. Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina saskaņotība, koordinācija un papildināmība starp dalīti pārvaldīto ESF+ sadaļu un citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem, piemēram, TPK, ERAF, programmu “ES – veselībai”, Atveseļošanas un noturības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (20), Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/691 (21), EJZAF, Erasmus+, AMIF, pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, ELFLA, programmu “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (22) (8), programmu InvestEU, programmu “Radošā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (23) (9), Eiropas Solidaritātes korpusu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (24) (10), un tehniskā atbalsta instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/240 (25). Jo īpaši Komisijai un dalībvalstīm visos procesa posmos būtu jānodrošina efektīva koordinācija, lai nodrošinātu konsekvenci, saskaņotību, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem, tostarp ar to saistīto tehnisko palīdzību. |
| --- | --- |

(22)

ESF+ būtu jāatbalsta politika un sistēmas reformas tādās jomās kā nodarbinātība, sociālā iekļaušana, neaizsargātu personu piekļuve veselības aprūpei, ilgtermiņa aprūpe, izglītība un mācības, tādējādi sekmējot nabadzības izskaušanu. Lai stiprinātu saskaņotību ar Eiropas pusgadu, dalībvalstīm no saviem līdzekļiem, kuri ir dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā, būtu pienācīga summa jāpiešķir to attiecīgo konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanai, kuri ir saistīti ar strukturālām problēmām, kā risināšanai ir lietderīgi izmantot daudzgadu investīcijas, kas ietilpst ESF+ darbības jomā, ņemot vērā Pīlāru, rezultātu pārskats par rādītājiem sociālajā jomā, kas pārskatīts pēc Sociālā pīlāra Rīcības plānā izklāstīto mērķrādītāju pieņemšanas, un reģionālās īpatnības. Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina saskaņotība, koordinācija un papildināmība starp dalīti pārvaldīto ESF+ sadaļu un citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem, piemēram, TPK, ERAF, programmu “ES – veselībai”, Atveseļošanas un noturības mehānismu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (20), Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/691 (21), EJZAF, Erasmus+, AMIF, pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, ELFLA, programmu “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (22) (8), programmu InvestEU, programmu “Radošā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (23) (9), Eiropas Solidaritātes korpusu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (24) (10), un tehniskā atbalsta instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/240 (25). Jo īpaši Komisijai un dalībvalstīm visos procesa posmos būtu jānodrošina efektīva koordinācija, lai nodrošinātu konsekvenci, saskaņotību, papildināmību un sinerģiju starp finansējuma avotiem, tostarp ar to saistīto tehnisko palīdzību.

| (23) | Atbalstot šajā regulā izklāstītos konkrētos mērķus, inter alia sekmējot politikas mērķi “sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru”, kā minēts Regulā (ES) 2021/... (11), ESF+ turpinās dot ieguldījumu teritoriālu un vietēju stratēģiju izstrādē, lai īstenotu Pīlāru. Ar to tiks atbalstīti instrumenti, kas izklāstīti minētās regulas 28. pantā, un tādējādi arī tiks sekmēta virzība uz politikas mērķi “Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību”, kā minēts Regulā (ES) 2021/... (11), tostarp, īstenojot nabadzības mazināšanas un sociālās iekļaušanas pasākumus, kuros ņem vērā pilsētu, lauku apvidu un piekrastes reģionu īpatnības, lai novērstu sociālekonomisko nevienlīdzību pilsētās un reģionos. |
| --- | --- |

(23)

Atbalstot šajā regulā izklāstītos konkrētos mērķus, inter alia sekmējot politikas mērķi “sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru”, kā minēts Regulā (ES) 2021/... (11), ESF+ turpinās dot ieguldījumu teritoriālu un vietēju stratēģiju izstrādē, lai īstenotu Pīlāru. Ar to tiks atbalstīti instrumenti, kas izklāstīti minētās regulas 28. pantā, un tādējādi arī tiks sekmēta virzība uz politikas mērķi “Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību”, kā minēts Regulā (ES) 2021/... (11), tostarp, īstenojot nabadzības mazināšanas un sociālās iekļaušanas pasākumus, kuros ņem vērā pilsētu, lauku apvidu un piekrastes reģionu īpatnības, lai novērstu sociālekonomisko nevienlīdzību pilsētās un reģionos.

| (24) | Lai nodrošinātu, ka Pīlārā izvirzītā Eiropas sociālā dimensija tiek pienācīgi īstenota un ka minimālais līdzekļu apjoms tiek paredzēts tiem, kuriem tas visvairāk ir nepieciešams, dalībvalstīm vismaz 25 % no saviem dalīti pārvaldās ESF+ sadaļas līdzekļiem būtu jāpiešķir, lai veicinātu sociālo iekļaušanu. |
| --- | --- |

(24)

Lai nodrošinātu, ka Pīlārā izvirzītā Eiropas sociālā dimensija tiek pienācīgi īstenota un ka minimālais līdzekļu apjoms tiek paredzēts tiem, kuriem tas visvairāk ir nepieciešams, dalībvalstīm vismaz 25 % no saviem dalīti pārvaldās ESF+ sadaļas līdzekļiem būtu jāpiešķir, lai veicinātu sociālo iekļaušanu.

| (25) | Lai risinātu jautājumu par pastāvīgi augsto bērnu nabadzības līmeni Savienībā un saskaņā ar Pīlāra 11. principu, kurā noteikts, ka bērniem ir tiesības būt pasargātiem no nabadzības un ka bērniem no nelabvēlīgas vides ir tiesības uz īpašiem pasākumiem, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas, dalībvalstīm no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem būtu jāplāno pienācīga summa Garantijas bērniem īstenošanai attiecībā uz aktivitātēm, kuras bērnu nabadzības problēmu risina saskaņā ar ESF+ konkrētajiem mērķiem, kas ļauj plānot resursus darbībām, ar kurām tieši atbalsta bērnu vienlīdzīgu piekļuvi bērnu aprūpei, izglītībai, veselības aprūpei, pienācīgam mājoklim un pienācīgam uzturam. Dalībvalstīm, kurās saskaņā ar Eurostat datiem nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, vidējais skaits 2017.–2019. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju, minētajām aktivitātēm būtu jāpiešķir vismaz 5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem. Darbības, ar kurām sniedz ieguldījumu šajā tematiskās koncentrācijas prasībā, būtu jāņem vērā 25 % tematiskās koncentrācijas prasībā attiecībā uz sociālo iekļaušanu, ja tās plāno saskaņā ar attiecīgajiem konkrētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(25)

Lai risinātu jautājumu par pastāvīgi augsto bērnu nabadzības līmeni Savienībā un saskaņā ar Pīlāra 11. principu, kurā noteikts, ka bērniem ir tiesības būt pasargātiem no nabadzības un ka bērniem no nelabvēlīgas vides ir tiesības uz īpašiem pasākumiem, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas, dalībvalstīm no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem būtu jāplāno pienācīga summa Garantijas bērniem īstenošanai attiecībā uz aktivitātēm, kuras bērnu nabadzības problēmu risina saskaņā ar ESF+ konkrētajiem mērķiem, kas ļauj plānot resursus darbībām, ar kurām tieši atbalsta bērnu vienlīdzīgu piekļuvi bērnu aprūpei, izglītībai, veselības aprūpei, pienācīgam mājoklim un pienācīgam uzturam. Dalībvalstīm, kurās saskaņā ar Eurostat datiem nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, vidējais skaits 2017.–2019. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju, minētajām aktivitātēm būtu jāpiešķir vismaz 5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem. Darbības, ar kurām sniedz ieguldījumu šajā tematiskās koncentrācijas prasībā, būtu jāņem vērā 25 % tematiskās koncentrācijas prasībā attiecībā uz sociālo iekļaušanu, ja tās plāno saskaņā ar attiecīgajiem konkrētajiem mērķiem.

| (26) | Lai veicinātu iekļaujošu ekonomikas atveseļošanos pēc smagas krīzes un lai mainīgā darba pasaulē atbalstītu jauniešu nodarbinātību, kā arī ņemot vērā pastāvīgi augsto jauniešu bezdarba un neaktivitātes līmeni vairākās dalībvalstīs un reģionos, ir nepieciešams, lai dalībvalstis no saviem ESF+ līdzekļiem pienācīgu summu investē pasākumos, kuru mērķis ir atbalstīt jauniešu nodarbinātību un prasmes, tostarp, īstenojot shēmas Garantijas jauniešiem ietvaros. Pamatojoties uz darbībām, kas 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir atbalstītas ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1304/2013 (26) un kas ir vērstas uz atsevišķām personām, un ņemot vērā gūtās atziņas, dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāsekmē ceļš uz reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā un izglītībā un būtu jāinvestē līdzekļi agrīnā prevencijā un efektīvā informēšanā, attiecīgā gadījumā par prioritāti izvirzot ilgstošus bezdarbniekus, ekonomiski neaktīvas personas un nelabvēlīgā situācijā esošus jauniešus, tostarp ar jauniešu darbu. Turklāt dalībvalstīm būtu jāinvestē līdzekļi tādos pasākumos, kuru mērķis ir atvieglot pāreju no skolas uz darba dzīvi, kā arī sekmēt pienācīgas nodarbinātības dienestu spējas, lai tādējādi jauniešiem varētu sniegt īpaši pielāgotu un holistisku atbalstu un mērķtiecīgākus piedāvājumus. Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu pilnībā iekļaujot ESF+, mērķtiecīgu darbību īstenošana jauniešu nodarbinātības jomā būs efektīvāka un lietderīgāka, un darbības joma tiks paplašināta, lai tajā ietvertu strukturālus pasākumus un reformas, tādējādi nodrošinot labāku atbilstību starp Savienības finansējuma atbalstu un pastiprinātās Garantijas jauniešiem īstenošanu. Prasmju uzlabošanai un dažādu jaunu prasmju apgūšanai būtu jāpalīdz jauniešiem izmantot iespējas, ko sniedz augošās nozares, un palīdz viņiem sagatavoties mainīgajam darba raksturam, vienlaikus izmantojot iespējas, ko sniedz digitālā un zaļā pārkārtošanās un Savienības industriālo ekosistēmu pārveide. Tāpēc dalībvalstīm, kurās saskaņā ar Eurostat datiem tādu 15–29 gadus vecu jauniešu vidējais skaits, kuri nemācās, nestrādā vai neapgūst arodu, 2017.–2019. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju, minētajām darbībām būtu jāpiešķir vismaz 12,5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(26)

Lai veicinātu iekļaujošu ekonomikas atveseļošanos pēc smagas krīzes un lai mainīgā darba pasaulē atbalstītu jauniešu nodarbinātību, kā arī ņemot vērā pastāvīgi augsto jauniešu bezdarba un neaktivitātes līmeni vairākās dalībvalstīs un reģionos, ir nepieciešams, lai dalībvalstis no saviem ESF+ līdzekļiem pienācīgu summu investē pasākumos, kuru mērķis ir atbalstīt jauniešu nodarbinātību un prasmes, tostarp, īstenojot shēmas Garantijas jauniešiem ietvaros. Pamatojoties uz darbībām, kas 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir atbalstītas ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1304/2013 (26) un kas ir vērstas uz atsevišķām personām, un ņemot vērā gūtās atziņas, dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāsekmē ceļš uz reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā un izglītībā un būtu jāinvestē līdzekļi agrīnā prevencijā un efektīvā informēšanā, attiecīgā gadījumā par prioritāti izvirzot ilgstošus bezdarbniekus, ekonomiski neaktīvas personas un nelabvēlīgā situācijā esošus jauniešus, tostarp ar jauniešu darbu. Turklāt dalībvalstīm būtu jāinvestē līdzekļi tādos pasākumos, kuru mērķis ir atvieglot pāreju no skolas uz darba dzīvi, kā arī sekmēt pienācīgas nodarbinātības dienestu spējas, lai tādējādi jauniešiem varētu sniegt īpaši pielāgotu un holistisku atbalstu un mērķtiecīgākus piedāvājumus. Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu pilnībā iekļaujot ESF+, mērķtiecīgu darbību īstenošana jauniešu nodarbinātības jomā būs efektīvāka un lietderīgāka, un darbības joma tiks paplašināta, lai tajā ietvertu strukturālus pasākumus un reformas, tādējādi nodrošinot labāku atbilstību starp Savienības finansējuma atbalstu un pastiprinātās Garantijas jauniešiem īstenošanu. Prasmju uzlabošanai un dažādu jaunu prasmju apgūšanai būtu jāpalīdz jauniešiem izmantot iespējas, ko sniedz augošās nozares, un palīdz viņiem sagatavoties mainīgajam darba raksturam, vienlaikus izmantojot iespējas, ko sniedz digitālā un zaļā pārkārtošanās un Savienības industriālo ekosistēmu pārveide. Tāpēc dalībvalstīm, kurās saskaņā ar Eurostat datiem tādu 15–29 gadus vecu jauniešu vidējais skaits, kuri nemācās, nestrādā vai neapgūst arodu, 2017.–2019. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju, minētajām darbībām būtu jāpiešķir vismaz 12,5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem.

| (27) | Saskaņā ar LESD 349. pantu un 1994. gada Pievienošanās aktam (27) pievienotā 6. protokola par īpašiem noteikumiem attiecībā uz 6. mērķi saistībā ar struktūrfondiem Somijā un Zviedrijā 2. pantu tālākajos reģionos un mazapdzīvotos ziemeļu reģionos ir tiesības izmantot konkrētus pasākumus saskaņā ar kopējo politiku un Savienības programmām. Pastāvīgo ierobežojumu, piemēram, depopulācijas, dēļ šiem reģioniem vajadzīgs īpašs atbalsts. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar LESD 349. pantu un 1994. gada Pievienošanās aktam (27) pievienotā 6. protokola par īpašiem noteikumiem attiecībā uz 6. mērķi saistībā ar struktūrfondiem Somijā un Zviedrijā 2. pantu tālākajos reģionos un mazapdzīvotos ziemeļu reģionos ir tiesības izmantot konkrētus pasākumus saskaņā ar kopējo politiku un Savienības programmām. Pastāvīgo ierobežojumu, piemēram, depopulācijas, dēļ šiem reģioniem vajadzīgs īpašs atbalsts.

| (28) | Prasmīga un efektīva ar ESF+ atbalstīto darbību īstenošana ir atkarīga no labas pārvaldības un partnerības starp visiem attiecīgajiem dalībniekiem teritoriālajā līmenī un sociālekonomiskajiem dalībniekiem, jo īpaši sociālajiem partneriem pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem piešķirtu pienācīgu summu tam, lai nodrošinātu, ka sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas jēgpilni piedalās dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas īstenošanā. Minētajai dalībai būtu jāietver attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, piemēram, vides partneri, nevalstiskās organizācijas un struktūras, kas atbild par to, ka tiek veicināta sociālā iekļaušana, pamattiesības, personu ar invaliditāti tiesības, dzimumu līdztiesība un nediskriminācija. Dalībvalstīm, uz kurām attiecas konkrētai valstij adresēts ieteikums par sociālo partneru vai pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanu, vismaz 0,25 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem būtu jāpiešķir minētajam nolūkam, ņemot vērā to īpašās vajadzības konkrētajā jomā. |
| --- | --- |

(28)

Prasmīga un efektīva ar ESF+ atbalstīto darbību īstenošana ir atkarīga no labas pārvaldības un partnerības starp visiem attiecīgajiem dalībniekiem teritoriālajā līmenī un sociālekonomiskajiem dalībniekiem, jo īpaši sociālajiem partneriem pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem piešķirtu pienācīgu summu tam, lai nodrošinātu, ka sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas jēgpilni piedalās dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas īstenošanā. Minētajai dalībai būtu jāietver attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, piemēram, vides partneri, nevalstiskās organizācijas un struktūras, kas atbild par to, ka tiek veicināta sociālā iekļaušana, pamattiesības, personu ar invaliditāti tiesības, dzimumu līdztiesība un nediskriminācija. Dalībvalstīm, uz kurām attiecas konkrētai valstij adresēts ieteikums par sociālo partneru vai pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanu, vismaz 0,25 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem būtu jāpiešķir minētajam nolūkam, ņemot vērā to īpašās vajadzības konkrētajā jomā.

| (29) | Lai politika spētu labāk reaģēt uz sociālām pārmaiņām, kā arī lai sekmētu un atbalstītu inovatīvus risinājumus, būtiski ir atbalstīt sociālo inovāciju. Konkrēti, lai kāpinātu politikas efektivitāti un tādējādi īpaša ESF+ atbalsta saņemšana būtu pamatota, ļoti svarīgi ir testēt un izvērtēt inovatīvos risinājumus pirms to plašākas izmantošanas. Sociālās ekonomikas uzņēmumiem varētu būt svarīga loma sociālās inovācijas īstenošanā un ekonomiskās un sociālās noturības veicināšanā. Sociālās ekonomikas uzņēmuma definīcijai būtu jāatbilst definīcijām, kas sniegtas valstu tiesību aktos un Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumos “Veicināt sociālo ekonomiku – vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”. Turklāt, lai uzlabotu savstarpēju mācīšanos un zināšanu un prakses apmaiņu, dalībvalstis būtu jāmudina turpināt savas dalītajā pārvaldībā īstenotās transnacionālās sadarbības darbības nodarbinātības, izglītības un mācību un sociālās iekļaušanas jomā atbilstoši ESF+ konkrētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(29)

Lai politika spētu labāk reaģēt uz sociālām pārmaiņām, kā arī lai sekmētu un atbalstītu inovatīvus risinājumus, būtiski ir atbalstīt sociālo inovāciju. Konkrēti, lai kāpinātu politikas efektivitāti un tādējādi īpaša ESF+ atbalsta saņemšana būtu pamatota, ļoti svarīgi ir testēt un izvērtēt inovatīvos risinājumus pirms to plašākas izmantošanas. Sociālās ekonomikas uzņēmumiem varētu būt svarīga loma sociālās inovācijas īstenošanā un ekonomiskās un sociālās noturības veicināšanā. Sociālās ekonomikas uzņēmuma definīcijai būtu jāatbilst definīcijām, kas sniegtas valstu tiesību aktos un Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumos “Veicināt sociālo ekonomiku – vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”. Turklāt, lai uzlabotu savstarpēju mācīšanos un zināšanu un prakses apmaiņu, dalībvalstis būtu jāmudina turpināt savas dalītajā pārvaldībā īstenotās transnacionālās sadarbības darbības nodarbinātības, izglītības un mācību un sociālās iekļaušanas jomā atbilstoši ESF+ konkrētajiem mērķiem.

| (30) | Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, ka ar ESF+ palīdz veicināt sieviešu un vīriešu vienlīdzību saskaņā ar LESD 8. pantu, lai sekmētu vienlīdzīgu attieksmi un iespējas vīriešiem un sievietēm visās jomās, tostarp dalību darba tirgū, nodarbinātības noteikumus un nosacījumus un profesionālo izaugsmi. Tām arī būtu jānodrošina, ka ESF+ veicina vienlīdzīgas iespējas visiem bez diskriminācijas saskaņā ar LESD 10. pantu, sekmē personu ar invaliditāti iekļaušanu sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem, un palīdz īstenot ANO 2006. gada 13. decembrī Ņujorkā pieņemto Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām. Ar ESF+ būtu jāpalīdz veicināt piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti, lai uzlabotu integrāciju nodarbinātībā, izglītībā un mācībās, tādējādi uzlabojot viņu iekļaušanu visās dzīves jomās. Šādas piekļūstamības veicināšana būtu laikus un saskaņoti jāņem vērā visos aspektos un visos programmu sagatavošanas, uzraudzības, īstenošanas un izvērtēšanas posmos, vienlaikus nodrošinot, ka tiek veiktas īpašas darbības, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas. Ar ESF+ būtu jāveicina arī pāreja no aprūpes iestādē vai aprūpes ilgstošas sociālās aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi, jo īpaši personām, kuras saskaras ar daudzkārtēju diskrimināciju. No ESF+ nebūtu jāatbalsta nekādas darbības, kas sekmē segregāciju vai sociālo atstumtību. Regula (ES) 2021/... (12) paredz noteikumus par izdevumu attiecināmību izstrādāt valsts līmenī ar dažiem izņēmumiem, kuru dēļ ir jāparedz konkrēti noteikumi attiecībā uz dalīti pārvaldīto ESF+ sadaļu. |
| --- | --- |

(30)

Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, ka ar ESF+ palīdz veicināt sieviešu un vīriešu vienlīdzību saskaņā ar LESD 8. pantu, lai sekmētu vienlīdzīgu attieksmi un iespējas vīriešiem un sievietēm visās jomās, tostarp dalību darba tirgū, nodarbinātības noteikumus un nosacījumus un profesionālo izaugsmi. Tām arī būtu jānodrošina, ka ESF+ veicina vienlīdzīgas iespējas visiem bez diskriminācijas saskaņā ar LESD 10. pantu, sekmē personu ar invaliditāti iekļaušanu sabiedrībā vienlīdzīgi ar citiem, un palīdz īstenot ANO 2006. gada 13. decembrī Ņujorkā pieņemto Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām. Ar ESF+ būtu jāpalīdz veicināt piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti, lai uzlabotu integrāciju nodarbinātībā, izglītībā un mācībās, tādējādi uzlabojot viņu iekļaušanu visās dzīves jomās. Šādas piekļūstamības veicināšana būtu laikus un saskaņoti jāņem vērā visos aspektos un visos programmu sagatavošanas, uzraudzības, īstenošanas un izvērtēšanas posmos, vienlaikus nodrošinot, ka tiek veiktas īpašas darbības, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas. Ar ESF+ būtu jāveicina arī pāreja no aprūpes iestādē vai aprūpes ilgstošas sociālās aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi, jo īpaši personām, kuras saskaras ar daudzkārtēju diskrimināciju. No ESF+ nebūtu jāatbalsta nekādas darbības, kas sekmē segregāciju vai sociālo atstumtību. Regula (ES) 2021/... (12) paredz noteikumus par izdevumu attiecināmību izstrādāt valsts līmenī ar dažiem izņēmumiem, kuru dēļ ir jāparedz konkrēti noteikumi attiecībā uz dalīti pārvaldīto ESF+ sadaļu.

| (31) | Visas darbības būtu jāatlasa un jāīsteno, ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”). Saskaņā ar Komisijas 2017. gada 19. janvāra paziņojumu “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu” Komisijai būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka sūdzības, tostarp sūdzības par Hartas pārkāpumiem, tiek izskatītas laikus, un būtu jāinformē sūdzības iesniedzējs par tās veiktās izskatīšanas iznākumu. |
| --- | --- |

(31)

Visas darbības būtu jāatlasa un jāīsteno, ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”). Saskaņā ar Komisijas 2017. gada 19. janvāra paziņojumu “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu” Komisijai būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka sūdzības, tostarp sūdzības par Hartas pārkāpumiem, tiek izskatītas laikus, un būtu jāinformē sūdzības iesniedzējs par tās veiktās izskatīšanas iznākumu.

| (32) | Lai samazinātu datu vākšanas radīto administratīvo slogu, ziņošanas prasībām vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršākām. Ja dati ir pieejami reģistros vai līdzvērtīgos avotos, dalībvalstīm būtu jāspēj atļaut vadošajām iestādēm iegūt datus no reģistriem. |
| --- | --- |

(32)

Lai samazinātu datu vākšanas radīto administratīvo slogu, ziņošanas prasībām vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršākām. Ja dati ir pieejami reģistros vai līdzvērtīgos avotos, dalībvalstīm būtu jāspēj atļaut vadošajām iestādēm iegūt datus no reģistriem.

| (33) | Attiecībā uz personas datu apstrādi, ko īsteno šīs regulas ietvaros, valstu datu pārziņiem savi pienākumi šīs regulas nolūkos būtu jāpilda saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (28). Būtu jāgarantē to galīgo saņēmēju cieņa un privātuma ievērošana, uz kuriem attiecas darbības saskaņā ar konkrēto mērķi “mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku un/vai sniedzot pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp bērniem, un nodrošinot papildpasākumus, ar kuriem atbalsta viņu sociālo iekļaušanu”. Lai izvairītos no jebkādas stigmatizācijas, nevajadzētu prasīt, lai personas, kas saņem pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību, sevi identificētu, kad saņem atbalstu un piedalās apsekojumos par vistrūcīgākajām personām, kuras ir guvušas labumu no ESF+. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz personas datu apstrādi, ko īsteno šīs regulas ietvaros, valstu datu pārziņiem savi pienākumi šīs regulas nolūkos būtu jāpilda saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (28). Būtu jāgarantē to galīgo saņēmēju cieņa un privātuma ievērošana, uz kuriem attiecas darbības saskaņā ar konkrēto mērķi “mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku un/vai sniedzot pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp bērniem, un nodrošinot papildpasākumus, ar kuriem atbalsta viņu sociālo iekļaušanu”. Lai izvairītos no jebkādas stigmatizācijas, nevajadzētu prasīt, lai personas, kas saņem pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību, sevi identificētu, kad saņem atbalstu un piedalās apsekojumos par vistrūcīgākajām personām, kuras ir guvušas labumu no ESF+.

| (34) | Sociālie eksperimenti ir neliela mēroga projektu pārbaudes, kurās var iegūt pierādījumus par sociālo inovāciju īstenošanas iespējamību. Vajadzētu būtu iespējai un vajadzētu mudināt izmēģināt idejas vietējā līmenī un tās idejas, kuras ir realizējamas, attiecīgā gadījumā īstenot plašākā mērogā vai novirzīt citos kontekstos dažādos reģionos vai dalībvalstīs, izmantojot finansiālu atbalstu no ESF+ vai apvienojumā ar citiem avotiem. |
| --- | --- |

(34)

Sociālie eksperimenti ir neliela mēroga projektu pārbaudes, kurās var iegūt pierādījumus par sociālo inovāciju īstenošanas iespējamību. Vajadzētu būtu iespējai un vajadzētu mudināt izmēģināt idejas vietējā līmenī un tās idejas, kuras ir realizējamas, attiecīgā gadījumā īstenot plašākā mērogā vai novirzīt citos kontekstos dažādos reģionos vai dalībvalstīs, izmantojot finansiālu atbalstu no ESF+ vai apvienojumā ar citiem avotiem.

| (35) | ESF+ ir paredzēti noteikumi, kuru mērķis ir panākt darba ņēmēju pārvietošanās brīvību bez diskriminācijas, nodrošinot dalībvalstu valsts nodarbinātības dienestu, Komisijas un sociālo partneru ciešu sadarbību. Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklam būtu jāveicina labāka darba tirgu darbība, atvieglojot darba ņēmēju mobilitāti pāri robežām, jo īpaši ar pārrobežu partnerību palīdzību, un lielāka pārredzamība attiecībā uz informāciju par darba tirgiem. ESF+ darbības jomā būtu jāietver arī mērķtiecīgas mobilitātes shēmu izstrāde un atbalsts, ar ko palīdz aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur ir konstatēts darbaspēka trūkums. |
| --- | --- |

(35)

ESF+ ir paredzēti noteikumi, kuru mērķis ir panākt darba ņēmēju pārvietošanās brīvību bez diskriminācijas, nodrošinot dalībvalstu valsts nodarbinātības dienestu, Komisijas un sociālo partneru ciešu sadarbību. Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklam būtu jāveicina labāka darba tirgu darbība, atvieglojot darba ņēmēju mobilitāti pāri robežām, jo īpaši ar pārrobežu partnerību palīdzību, un lielāka pārredzamība attiecībā uz informāciju par darba tirgiem. ESF+ darbības jomā būtu jāietver arī mērķtiecīgas mobilitātes shēmu izstrāde un atbalsts, ar ko palīdz aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur ir konstatēts darbaspēka trūkums.

| (36) | Tas, ka mikrouzņēmumiem, sociālajiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai trūkst piekļuves finansējumam, ir viens no galvenajiem šķēršļiem uzņēmējdarbības sākšanai, īpaši no darba tirgus visattālinātākajām personām. Attiecībā uz EaSI sadaļu šajā regulā būtu jāparedz noteikumi nolūkā radīt tādu tirgus ekosistēmu, ar kuru palielina finansējuma piedāvājumu sociālajiem uzņēmumiem un šo uzņēmumu piekļuvi minētajam finansējumam, kā arī apmierina pieprasījumu no tiem, kam tas visvairāk ir vajadzīgs, jo īpaši bezdarbniekiem, sievietēm un neaizsargātām personām, kas vēlas dibināt vai attīstīt mikrouzņēmumu. Šis mērķis tiks īstenots, arī izmantojot finanšu instrumentus un budžeta garantijas, kas paredzēti fonda InvestEU sociālo investīciju un prasmju politikas sadaļā. Sociālās ekonomikas uzņēmumi, ja tie definēti valsts tiesību aktos, būtu jāuzskata par sociālajiem uzņēmumiem EaSI sadaļas kontekstā neatkarīgi no to juridiskā statusa, ciktāl minētie uzņēmumi atbilst šajā regulā sniegtajai sociālā uzņēmuma definīcijai. |
| --- | --- |

(36)

Tas, ka mikrouzņēmumiem, sociālajiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai trūkst piekļuves finansējumam, ir viens no galvenajiem šķēršļiem uzņēmējdarbības sākšanai, īpaši no darba tirgus visattālinātākajām personām. Attiecībā uz EaSI sadaļu šajā regulā būtu jāparedz noteikumi nolūkā radīt tādu tirgus ekosistēmu, ar kuru palielina finansējuma piedāvājumu sociālajiem uzņēmumiem un šo uzņēmumu piekļuvi minētajam finansējumam, kā arī apmierina pieprasījumu no tiem, kam tas visvairāk ir vajadzīgs, jo īpaši bezdarbniekiem, sievietēm un neaizsargātām personām, kas vēlas dibināt vai attīstīt mikrouzņēmumu. Šis mērķis tiks īstenots, arī izmantojot finanšu instrumentus un budžeta garantijas, kas paredzēti fonda InvestEU sociālo investīciju un prasmju politikas sadaļā. Sociālās ekonomikas uzņēmumi, ja tie definēti valsts tiesību aktos, būtu jāuzskata par sociālajiem uzņēmumiem EaSI sadaļas kontekstā neatkarīgi no to juridiskā statusa, ciktāl minētie uzņēmumi atbilst šajā regulā sniegtajai sociālā uzņēmuma definīcijai.

| (37) | Sociālo investīciju tirgus dalībniekiem, tostarp labdarības dalībniekiem, varētu būt svarīga nozīme, lai sasniegtu vairākus ESF+ mērķus, jo tie piedāvā finansējumu, kā arī inovatīvas un papildinošas pieejas cīņai pret sociālo atstumtību un nabadzību, bezdarba samazināšanu un ieguldījumu IAM sasniegšanā. Tādēļ labdarības dalībniekiem, piemēram, fondiem un līdzekļu devējiem, attiecīgā gadījumā un ar noteikumu, ka to politikas vai sociālā darba kārtība nav pretrunā Savienības ideāliem, būtu jāiesaistās ESF+ darbībās, jo īpaši tajās darbībās, kuru mērķis ir attīstīt sociālo ieguldījumu tirgus ekosistēmu. |
| --- | --- |

(37)

Sociālo investīciju tirgus dalībniekiem, tostarp labdarības dalībniekiem, varētu būt svarīga nozīme, lai sasniegtu vairākus ESF+ mērķus, jo tie piedāvā finansējumu, kā arī inovatīvas un papildinošas pieejas cīņai pret sociālo atstumtību un nabadzību, bezdarba samazināšanu un ieguldījumu IAM sasniegšanā. Tādēļ labdarības dalībniekiem, piemēram, fondiem un līdzekļu devējiem, attiecīgā gadījumā un ar noteikumu, ka to politikas vai sociālā darba kārtība nav pretrunā Savienības ideāliem, būtu jāiesaistās ESF+ darbībās, jo īpaši tajās darbībās, kuru mērķis ir attīstīt sociālo ieguldījumu tirgus ekosistēmu.

| (38) | Attiecībā uz EaSI sadaļu ir vajadzīgi norādījumi par sociālo infrastruktūru un saistīto pakalpojumu attīstīšanu, jo īpaši attiecībā uz sociālajiem mājokļiem, bērnu aprūpi un izglītību, veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi, tostarp struktūrām, kas atbalsta pāreju no aprūpes pakalpojumiem ilgstošas sociālās aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem, un ņemot vērā prasības par piekļūstamības iespējām personām ar invaliditāti. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz EaSI sadaļu ir vajadzīgi norādījumi par sociālo infrastruktūru un saistīto pakalpojumu attīstīšanu, jo īpaši attiecībā uz sociālajiem mājokļiem, bērnu aprūpi un izglītību, veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi, tostarp struktūrām, kas atbalsta pāreju no aprūpes pakalpojumiem ilgstošas sociālās aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem, un ņemot vērā prasības par piekļūstamības iespējām personām ar invaliditāti.

| (39) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu, kas pieņemts saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (29), un IAM, šī regula palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt vispārēju mērķrādītāju, proti, ar 30 % no Savienības budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu. Attiecīgās darbības tiks apzinātas sagatavošanas un īstenošanas laikā un atkārtoti izvērtētas vidusposma izvērtējuma kontekstā. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu, kas pieņemts saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (29), un IAM, šī regula palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt vispārēju mērķrādītāju, proti, ar 30 % no Savienības budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu. Attiecīgās darbības tiks apzinātas sagatavošanas un īstenošanas laikā un atkārtoti izvērtētas vidusposma izvērtējuma kontekstā.

| (40) | Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (30), aizjūras zemēs un teritorijās iedibinātas personas un subjekti ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar EaSI sadaļas noteikumiem un mērķiem un režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgās aizjūras zemes un teritorijas ir saistītas. |
| --- | --- |

(40)

Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (30), aizjūras zemēs un teritorijās iedibinātas personas un subjekti ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar EaSI sadaļas noteikumiem un mērķiem un režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgās aizjūras zemes un teritorijas ir saistītas.

| (41) | Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (31) noteiktajā sadarbības satvarā, kas paredz programmu īstenošanu, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, kas prasītu, lai trešās valstis atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. |
| --- | --- |

(41)

Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, Savienības programmās var piedalīties saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (31) noteiktajā sadarbības satvarā, kas paredz programmu īstenošanu, pamatojoties uz lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis var piedalīties, arī pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Šajā regulā būtu jāievieš īpašs noteikums, kas prasītu, lai trešās valstis atbildīgajam kredītrīkotājam, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palātai piešķirtu vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai tie varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci.

| (42) | Ir lietderīgi noteikt rādītājus ziņošanas vajadzībām saskaņā ar EaSI sadaļu. Minētajiem rādītājiem vajadzētu būt balstītiem uz iznākumu, objektīviem, viegli izgūstamiem un samērīgiem ar konkrētās EaSI sadaļas daļu visā ESF+. Tiem būtu jāaptver darbības mērķi un finansēšanas darbības saskaņā ar EaSI sadaļu, neprasot noteikt atbilstošus mērķrādītājus. |
| --- | --- |

(42)

Ir lietderīgi noteikt rādītājus ziņošanas vajadzībām saskaņā ar EaSI sadaļu. Minētajiem rādītājiem vajadzētu būt balstītiem uz iznākumu, objektīviem, viegli izgūstamiem un samērīgiem ar konkrētās EaSI sadaļas daļu visā ESF+. Tiem būtu jāaptver darbības mērķi un finansēšanas darbības saskaņā ar EaSI sadaļu, neprasot noteikt atbilstošus mērķrādītājus.

| (43) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (32) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (33), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (34) un (ES) 2017/1939 (35) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pasākumiem attiecībā uz pārkāpumu, tostarp krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, kļūdaini izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 OLAF ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (36). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas piedalās ciešākā sadarbībā, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (32) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (33), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (34) un (ES) 2017/1939 (35) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pasākumiem attiecībā uz pārkāpumu, tostarp krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudētu, kļūdaini izmaksātu vai nepareizi izmantotu līdzekļu atgūšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 OLAF ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, ieskaitot pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (36). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas piedalās ciešākā sadarbībā, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas.

| (44) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz LESD 322. pantu. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, godalgām, iepirkumu un netiešo pārvaldību, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(44)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz LESD 322. pantu. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, godalgām, iepirkumu un netiešo pārvaldību, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (45) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, uzlabot darba tirgu efektivitāti, veicināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai, uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai un mācībām un izglītības un mācību kvalitāti, veicināt sociālo iekļautību un sniegt ieguldījumu nabadzības izskaušanā, kā arī EaSI sadaļā izvirzītos mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(45)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, uzlabot darba tirgu efektivitāti, veicināt vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai nodarbinātībai, uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi izglītībai un mācībām un izglītības un mācību kvalitāti, veicināt sociālo iekļautību un sniegt ieguldījumu nabadzības izskaušanā, kā arī EaSI sadaļā izvirzītos mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (46) | Lai grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pielikumu par rādītājiem grozīšanu un papildināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (37). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(46)

Lai grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pielikumu par rādītājiem grozīšanu un papildināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (37). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (47) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Īstenošanas pilnvaras, kas attiecas uz galīgo saņēmēju strukturētā apsekojuma modeli, ņemot vērā šā modeļa raksturu, būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (38) 4. pantā minēto konsultēšanās procedūru. |
| --- | --- |

(47)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Īstenošanas pilnvaras, kas attiecas uz galīgo saņēmēju strukturētā apsekojuma modeli, ņemot vērā šā modeļa raksturu, būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (38) 4. pantā minēto konsultēšanās procedūru.

| (48) | Lai varētu ātri reaģēt uz Stabilitātes un izaugsmes paktā minētajiem ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem, kas varētu rasties plānošanas periodā, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt pagaidu pasākumus, kuri atvieglotu ESF+ atbalsta izmantošanu reaģēšanai uz šādiem apstākļiem un kuru maksimālais ilgums būtu 18 mēneši. Komisijai būtu jāpieņem pasākumi, kas, ņemot vērā ārkārtējos un neparastos apstākļus, ar kuriem dalībvalsts saskaras, ir vispiemērotākie un vienlaikus saglabā ESF+ mērķus, taču tam nebūtu jāietver grozījumi tematiskās koncentrācijas prasībās. Turklāt, tā kā minēto pasākumu piemērošanas tvērumu nosaka Stabilitātes un izaugsmes pakts un īstenošanas pilnvaras attiecas tikai uz šajā regulā noteiktajiem pasākumiem, minētās pilnvaras attiecībā uz pagaidu pasākumiem ESF+ atbalsta izmantošanai nolūkā reaģēt uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem būtu jāpiešķir Komisijai bez komiteju procedūrām. Komisijai būtu arī jāuzrauga pagaidu pasākumu īstenošana un jāizvērtē to piemērotība. Ja Komisija uzskata par nepieciešamu grozīt šo regulu ārkārtēju vai neparastu apstākļu dēļ, grozījumu darbības jomā nebūtu jāiekļauj ne tematiskās koncentrācijas prasības saistībā ar jauniešu nodarbinātību, ne atbalsts vistrūcīgākajām personām tāpēc, ka šādas krīzes situācijas jauniešus un vistrūcīgākās personas bieži vien skar vissmagāk. Tādēļ ir jānodrošina, ka minētās mērķgrupas turpina saņemt pienācīgu atbalsta apjomu. |
| --- | --- |

(48)

Lai varētu ātri reaģēt uz Stabilitātes un izaugsmes paktā minētajiem ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem, kas varētu rasties plānošanas periodā, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt pagaidu pasākumus, kuri atvieglotu ESF+ atbalsta izmantošanu reaģēšanai uz šādiem apstākļiem un kuru maksimālais ilgums būtu 18 mēneši. Komisijai būtu jāpieņem pasākumi, kas, ņemot vērā ārkārtējos un neparastos apstākļus, ar kuriem dalībvalsts saskaras, ir vispiemērotākie un vienlaikus saglabā ESF+ mērķus, taču tam nebūtu jāietver grozījumi tematiskās koncentrācijas prasībās. Turklāt, tā kā minēto pasākumu piemērošanas tvērumu nosaka Stabilitātes un izaugsmes pakts un īstenošanas pilnvaras attiecas tikai uz šajā regulā noteiktajiem pasākumiem, minētās pilnvaras attiecībā uz pagaidu pasākumiem ESF+ atbalsta izmantošanai nolūkā reaģēt uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem būtu jāpiešķir Komisijai bez komiteju procedūrām. Komisijai būtu arī jāuzrauga pagaidu pasākumu īstenošana un jāizvērtē to piemērotība. Ja Komisija uzskata par nepieciešamu grozīt šo regulu ārkārtēju vai neparastu apstākļu dēļ, grozījumu darbības jomā nebūtu jāiekļauj ne tematiskās koncentrācijas prasības saistībā ar jauniešu nodarbinātību, ne atbalsts vistrūcīgākajām personām tāpēc, ka šādas krīzes situācijas jauniešus un vistrūcīgākās personas bieži vien skar vissmagāk. Tādēļ ir jānodrošina, ka minētās mērķgrupas turpina saņemt pienācīgu atbalsta apjomu.

| (49) | ESF+ pārvaldībā Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no komitejas, kā minēts LESD 163. pantā (“ESF+ komiteja”). Lai nodrošinātu, ka ESF+ komitejas rīcībā ir visa vajadzīgā informācija un ka tā var iegūt plašu attiecīgo ieinteresēto personu viedokļu klāstu, ESF+ komitejai vajadzētu spēt uzaicināt pārstāvjus bez balsstiesībām, ar noteikumu, ka viņu līdzdalība ir vajadzīga sanāksmes darba kārtības dēļ, tostarp Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda un attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjus. |
| --- | --- |

(49)

ESF+ pārvaldībā Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no komitejas, kā minēts LESD 163. pantā (“ESF+ komiteja”). Lai nodrošinātu, ka ESF+ komitejas rīcībā ir visa vajadzīgā informācija un ka tā var iegūt plašu attiecīgo ieinteresēto personu viedokļu klāstu, ESF+ komitejai vajadzētu spēt uzaicināt pārstāvjus bez balsstiesībām, ar noteikumu, ka viņu līdzdalība ir vajadzīga sanāksmes darba kārtības dēļ, tostarp Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda un attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjus.

| (50) | Lai nodrošinātu to, ka tiek turpināts pievērsties katras ESF+ sadaļas specifikai, ESF+ komitejai būtu jāizveido darba grupas katrai ESF+ sadaļai. Minēto darba grupu sastāvu un uzdevumus jānosaka ESF+ komitejai. Darba grupām vajadzētu būt iespējai uz savām sanāksmēm uzaicināt pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, kā arī citas ieinteresētās personas. Darba grupu uzdevumi var ietvert koordinācijas un sadarbības nodrošināšanu starp dalībvalstu iestādēm un Komisiju attiecībā uz ESF+ īstenošanu, tostarp apspriešanos par EaSI sadaļas darba programmu, katras ESF+ sadaļas īstenošanas uzraudzību, pieredzes un labas prakses apmaiņu ESF+ sadaļu ietvaros un starp tām un iespējamo sinerģiju veicināšanu ar citām Savienības programmām. |
| --- | --- |

(50)

Lai nodrošinātu to, ka tiek turpināts pievērsties katras ESF+ sadaļas specifikai, ESF+ komitejai būtu jāizveido darba grupas katrai ESF+ sadaļai. Minēto darba grupu sastāvu un uzdevumus jānosaka ESF+ komitejai. Darba grupām vajadzētu būt iespējai uz savām sanāksmēm uzaicināt pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, kā arī citas ieinteresētās personas. Darba grupu uzdevumi var ietvert koordinācijas un sadarbības nodrošināšanu starp dalībvalstu iestādēm un Komisiju attiecībā uz ESF+ īstenošanu, tostarp apspriešanos par EaSI sadaļas darba programmu, katras ESF+ sadaļas īstenošanas uzraudzību, pieredzes un labas prakses apmaiņu ESF+ sadaļu ietvaros un starp tām un iespējamo sinerģiju veicināšanu ar citām Savienības programmām.

| (51) | Lai nodrošinātu lielāku pārredzamību attiecībā uz šīs regulas īstenošanu, Komisijai būtu jāizveido nepieciešamās saiknes ar attiecīgajām politikas komitejām, kas darbojas sociālajā un nodarbinātības jomā, piemēram, Nodarbinātības komiteju, Sociālās aizsardzības komiteju vai Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju. |
| --- | --- |

(51)

Lai nodrošinātu lielāku pārredzamību attiecībā uz šīs regulas īstenošanu, Komisijai būtu jāizveido nepieciešamās saiknes ar attiecīgajām politikas komitejām, kas darbojas sociālajā un nodarbinātības jomā, piemēram, Nodarbinātības komiteju, Sociālās aizsardzības komiteju vai Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju.

| (52) | Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu pasākumu ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka pasākumu nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmas, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem traucējumiem Savienības atbalsta sniegšanā, kuri varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai finansēšanas lēmumā – uz ierobežotu laikposmu daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākumā un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos – paredzēt aktivitāšu un izmaksu attiecināmību no 2021. finanšu gada sākuma pat tad, ja aktivitātes īstenotas un izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(52)

Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu pasākumu ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka pasākumu nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmas, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem traucējumiem Savienības atbalsta sniegšanā, kuri varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai finansēšanas lēmumā – uz ierobežotu laikposmu daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākumā un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos – paredzēt aktivitāšu un izmaksu attiecināmību no 2021. finanšu gada sākuma pat tad, ja aktivitātes īstenotas un izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

| (53) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 1296/2013 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(53)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 1296/2013 būtu jāatceļ.

| (54) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošana varētu notikt no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā būtu – attiecībā uz EaSI sadaļu – jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(54)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošana varētu notikt no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā būtu – attiecībā uz EaSI sadaļu – jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

SATURA RĀDĪTĀJS

| I daļa | Vispārīgie noteikumi |
| --- | --- |

I daļa

| 1. pants | Priekšmets |
| --- | --- |

1. pants

| 2. pants | Definīcijas |
| --- | --- |

2. pants

| 3. pants | ESF+ vispārīgie mērķi un īstenošanas metodes |
| --- | --- |

3. pants

| 4. pants | ESF+ konkrētie mērķi |
| --- | --- |

4. pants

| 5. pants | Budžets |
| --- | --- |

5. pants

| 6. pants | Dzimumu līdztiesība, vienlīdzīgas iespējas un nediskriminēšana |
| --- | --- |

6. pants

| II daļa | Īstenošana dalītā pārvaldībā |
| --- | --- |

II daļa

| I nodaļa | Kopīgie noteikumi, ko piemēro plānošanai |
| --- | --- |

I nodaļa

| 7. pants | Konsekvence un tematiskā koncentrācija |
| --- | --- |

7. pants

| 8. pants | Hartas ievērošana |
| --- | --- |

8. pants

| 9. pants | Partnerība |
| --- | --- |

9. pants

| 10. pants | Atbalsts vistrūcīgākajām personām |
| --- | --- |

10. pants

| 11. pants | Jaunatnes nodarbinātības atbalstīšana |
| --- | --- |

11. pants

| 12. pants | Attiecīgo konkrētām valstīm adresēto ieteikumu atbalstīšana |
| --- | --- |

12. pants

| II nodaļa | Vispārējais atbalsts, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas |
| --- | --- |

II nodaļa

| 13. pants | Darbības joma |
| --- | --- |

13. pants

| 14. pants | Sociāli inovatīvas darbības |
| --- | --- |

14. pants

| 15. pants | Transnacionālā sadarbība |
| --- | --- |

15. pants

| 16. pants | Attiecināmība |
| --- | --- |

16. pants

| 17. pants | Rādītāji un ziņošana |
| --- | --- |

17. pants

| III nodaļa | ESF+ atbalsts materiālās nenodrošinātības mazināšanai |
| --- | --- |

III nodaļa

| 18. pants | Darbības joma |
| --- | --- |

18. pants

| 19. pants | Principi |
| --- | --- |

19. pants

| 20. pants | Prioritātes saturs |
| --- | --- |

20. pants

| 21. pants | Darbību atbalsttiesīgums |
| --- | --- |

21. pants

| 22. pants | Izdevumu attiecināmība |
| --- | --- |

22. pants

| 23. pants | Rādītāji un ziņošana |
| --- | --- |

23. pants

| 24. pants | Revīzija |
| --- | --- |

24. pants

| III daļa | Īstenošana tiešajā un netiešajā pārvaldībā |
| --- | --- |

III daļa

| I nodaļa | Darbības mērķi |
| --- | --- |

I nodaļa

| 25. pants | Darbības mērķi |
| --- | --- |

25. pants

| II nodaļa | Atbalsttiesīgums |
| --- | --- |

II nodaļa

| 26. pants | Atbalsttiesīgās darbības |
| --- | --- |

26. pants

| 27. pants | Atbalsttiesīgie subjekti |
| --- | --- |

27. pants

| 28. pants | Horizontālie principi |
| --- | --- |

28. pants

| 29. pants | Trešo valstu dalība |
| --- | --- |

29. pants

| III nodaļa | Vispārīgie noteikumi |
| --- | --- |

III nodaļa

| 30. pants | Savienības finansējuma veidi un īstenošanas metodes |
| --- | --- |

30. pants

| 31. pants | Darba programma |
| --- | --- |

31. pants

| 32. pants | Uzraudzība un ziņošana |
| --- | --- |

32. pants

| 33. pants | Savienības finanšu interešu aizsardzība |
| --- | --- |

33. pants

| 34. pants | Izvērtēšana |
| --- | --- |

34. pants

| 35. pants | Revīzijas |
| --- | --- |

35. pants

| 36. pants | Informācija, komunikācija un publicitāte |
| --- | --- |

36. pants

| IV daļa | Nobeiguma noteikumi |
| --- | --- |

IV daļa

| 37. pants | Deleģēšanas īstenošana |
| --- | --- |

37. pants

| 38. pants | Komiteju procedūra, ko piemēro dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai |
| --- | --- |

38. pants

| 39. pants | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu |
| --- | --- |

39. pants

| 40. pants | Pārejas noteikumi, ko piemēro dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai |
| --- | --- |

40. pants

| 41. pants | Pārejas noteikumi, ko piemēro EaSI sadaļai |
| --- | --- |

41. pants

| 42. pants | Stāšanās spēkā |
| --- | --- |

42. pants

| I PIELIKUMS | Kopējie rādītāji, kas attiecas uz vispārējo atbalstu, kuru sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas |
| --- | --- |

I PIELIKUMS

| II PIELIKUMS | Kopējie rādītāji, kas attiecas uz ESF+ darbībām, kuru mērķis atbilstoši 7. panta 5. punkta pirmajai daļai ir vistrūcīgāko personu sociālā iekļaušana saskaņā ar 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi |
| --- | --- |

II PIELIKUMS

| III PIELIKUMS | Kopējie rādītāji, kas attiecas uz ESF+ atbalstu materiālās nenodrošinātības mazināšanai |
| --- | --- |

III PIELIKUMS

| IV PIELIKUMS | Rādītāji, kas attiecas uz EaSI sadaļu |
| --- | --- |

IV PIELIKUMS

I DAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+), kas sastāv no divām sadaļām: dalīti pārvaldītās sadaļas (“dalīti pārvaldītā ESF+ sadaļa”) un Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļas (“EaSI sadaļa”).

Šajā regulā ir noteikti ESF+ mērķi, tā budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, īstenošanas metodes, Savienības finansējuma veidi un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “mūžizglītība” ir visu veidu mācīšanās, proti, formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās, kas notiek visos dzīves posmos un kā rezultātā uzlabojas vai tiek atjauninātas zināšanas, prasmes, kompetences un attieksme vai līdzdalība sabiedrībā personiskā, pilsoniskā, kultūras, sociālā vai ar nodarbinātību saistītā perspektīvā, tostarp konsultāciju un profesionālās orientācijas pakalpojumu sniegšanu, tostarp pirmsskolas izglītību un aprūpi, vispārējo izglītību, profesionālo izglītību un apmācību, augstāko izglītību, pieaugušo izglītību, darbu ar jaunatni un mācīšanos citās vidēs, kas notiek ārpus formālās izglītības un mācībām, un parasti tā veicina starpnozaru sadarbību un elastīgus mācīšanās veidus; |
| --- | --- |

1)

“mūžizglītība” ir visu veidu mācīšanās, proti, formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās, kas notiek visos dzīves posmos un kā rezultātā uzlabojas vai tiek atjauninātas zināšanas, prasmes, kompetences un attieksme vai līdzdalība sabiedrībā personiskā, pilsoniskā, kultūras, sociālā vai ar nodarbinātību saistītā perspektīvā, tostarp konsultāciju un profesionālās orientācijas pakalpojumu sniegšanu, tostarp pirmsskolas izglītību un aprūpi, vispārējo izglītību, profesionālo izglītību un apmācību, augstāko izglītību, pieaugušo izglītību, darbu ar jaunatni un mācīšanos citās vidēs, kas notiek ārpus formālās izglītības un mācībām, un parasti tā veicina starpnozaru sadarbību un elastīgus mācīšanās veidus;

| 2) | “trešās valsts valstspiederīgais” ir persona, kas nav Savienības pilsonis, tostarp bezvalstnieks un persona bez noteiktas valstspiederības; |
| --- | --- |

2)

“trešās valsts valstspiederīgais” ir persona, kas nav Savienības pilsonis, tostarp bezvalstnieks un persona bez noteiktas valstspiederības;

| 3) | “pamata materiālā palīdzība” ir preces, ar kurām tiek apmierinātas personas pamatvajadzības, lai tā varētu cieņpilni dzīvot, piemēram, apģērbs, higiēnas preces, ieskaitot sieviešu higiēnas preces, un mācībām nepieciešamie priekšmeti; |
| --- | --- |

3)

“pamata materiālā palīdzība” ir preces, ar kurām tiek apmierinātas personas pamatvajadzības, lai tā varētu cieņpilni dzīvot, piemēram, apģērbs, higiēnas preces, ieskaitot sieviešu higiēnas preces, un mācībām nepieciešamie priekšmeti;

| 4) | “nelabvēlīgā situācijā esoša grupa” ir tādu cilvēku grupa, kuri atrodas neaizsargātās situācijās, tostarp cilvēki, kuri saskaras ar nabadzību, sociālo atstumtību vai diskrimināciju tās dažādajās izpausmēs vai ir pakļauti to riskam; |
| --- | --- |

4)

“nelabvēlīgā situācijā esoša grupa” ir tādu cilvēku grupa, kuri atrodas neaizsargātās situācijās, tostarp cilvēki, kuri saskaras ar nabadzību, sociālo atstumtību vai diskrimināciju tās dažādajās izpausmēs vai ir pakļauti to riskam;

| 5) | “pamatkompetences” ir zināšanas, prasmes un kompetences, kuras visiem cilvēkiem ir vajadzīgas jebkurā viņu dzīves posmā personiskai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam, proti, rakstpratība, daudzvalodība, iemaņas matemātikā, dabaszinātnēs, tehnoloģijās, mākslā un inžienierzinātnēs, digitālā pratība, medijpratība, personiskās un sociālās iemaņas un mācīšanās mācīties prasmes, aktīva pilsoniskuma prasmes, spēja veikt uzņēmējdarbību, kultūru un starpkultūru izpratne un izpausme un kritiskā domāšana; |
| --- | --- |

5)

“pamatkompetences” ir zināšanas, prasmes un kompetences, kuras visiem cilvēkiem ir vajadzīgas jebkurā viņu dzīves posmā personiskai izaugsmei un attīstībai, nodarbinātībai, sociālajai iekļautībai un aktīvam pilsoniskumam, proti, rakstpratība, daudzvalodība, iemaņas matemātikā, dabaszinātnēs, tehnoloģijās, mākslā un inžienierzinātnēs, digitālā pratība, medijpratība, personiskās un sociālās iemaņas un mācīšanās mācīties prasmes, aktīva pilsoniskuma prasmes, spēja veikt uzņēmējdarbību, kultūru un starpkultūru izpratne un izpausme un kritiskā domāšana;

| 6) | “vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas – atsevišķi cilvēki, ģimenes, mājsaimniecības vai šādu personu grupas, tostarp bērni neaizsargātās situācijās un bezpajumtnieki, kuru nepieciešamība pēc palīdzības ir noteikta pēc objektīviem kritērijiem, ko, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un vienlaikus izvairoties no interešu konflikta, ir noteikušas valsts kompetentās iestādes un kas var aptvert elementus, kuri ļauj palīdzību mērķtiecīgi novirzīt vistrūcīgākajām personām konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos; |
| --- | --- |

6)

“vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas – atsevišķi cilvēki, ģimenes, mājsaimniecības vai šādu personu grupas, tostarp bērni neaizsargātās situācijās un bezpajumtnieki, kuru nepieciešamība pēc palīdzības ir noteikta pēc objektīviem kritērijiem, ko, apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un vienlaikus izvairoties no interešu konflikta, ir noteikušas valsts kompetentās iestādes un kas var aptvert elementus, kuri ļauj palīdzību mērķtiecīgi novirzīt vistrūcīgākajām personām konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos;

| 7) | “galīgie saņēmēji” ir vistrūcīgākās personas, kuras saņem atbalstu, kā noteikts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā; |
| --- | --- |

7)

“galīgie saņēmēji” ir vistrūcīgākās personas, kuras saņem atbalstu, kā noteikts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā;

| 8) | “sociālā inovācija” ir aktivitāte, kura ir sociāla gan attiecībā uz tās mērķi, gan tās līdzekļiem, un jo īpaši aktivitāte, kura ir saistīta ar tādu jaunu ideju izstrādi un īstenošanu attiecībā uz precēm, pakalpojumiem, paņēmieniem un modeļiem, kas vienlaikus apmierina gan sociālās vajadzības, gan rada jaunas sociālās attiecības vai sadarbības izpausmes starp publiskām, pilsoniskās sabiedrības vai privātām organizācijām, tādējādi sniedzot labumu sabiedrībai un veicinot tās spēju rīkoties; |
| --- | --- |

8)

“sociālā inovācija” ir aktivitāte, kura ir sociāla gan attiecībā uz tās mērķi, gan tās līdzekļiem, un jo īpaši aktivitāte, kura ir saistīta ar tādu jaunu ideju izstrādi un īstenošanu attiecībā uz precēm, pakalpojumiem, paņēmieniem un modeļiem, kas vienlaikus apmierina gan sociālās vajadzības, gan rada jaunas sociālās attiecības vai sadarbības izpausmes starp publiskām, pilsoniskās sabiedrības vai privātām organizācijām, tādējādi sniedzot labumu sabiedrībai un veicinot tās spēju rīkoties;

| 9) | “papildpasākums” ir aktivitāte, kura tiek īstenota papildus pārtikas izdalīšanai un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai ar mērķi risināt sociālo atstumtību un sniegt ieguldījumu nabadzības izskaušanā, piemēram, iesakot vai nodrošinot sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus, tostarp psiholoģisko atbalstu, vai nodrošinot attiecīgu informāciju par publiskajiem pakalpojumiem vai sniedzot ieteikumus par mājsaimniecības budžeta pārvaldīšanu; |
| --- | --- |

9)

“papildpasākums” ir aktivitāte, kura tiek īstenota papildus pārtikas izdalīšanai un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai ar mērķi risināt sociālo atstumtību un sniegt ieguldījumu nabadzības izskaušanā, piemēram, iesakot vai nodrošinot sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus, tostarp psiholoģisko atbalstu, vai nodrošinot attiecīgu informāciju par publiskajiem pakalpojumiem vai sniedzot ieteikumus par mājsaimniecības budžeta pārvaldīšanu;

| 10) | “sociālais eksperiments” ir politikas intervences pasākums, kura mērķis ir nodrošināt inovatīvus risinājumus sociālo vajadzību apmierināšanai un kuru īsteno nelielā mērogā un apstākļos, kas nodrošina iespēju izmērīt tā ietekmi pirms tā atkārtošanas citos kontekstos, tostarp ģeogrāfiskajos un nozaru kontekstos, vai īsteno plašākā mērogā, ja rezultāti izrādās pozitīvi; |
| --- | --- |

10)

“sociālais eksperiments” ir politikas intervences pasākums, kura mērķis ir nodrošināt inovatīvus risinājumus sociālo vajadzību apmierināšanai un kuru īsteno nelielā mērogā un apstākļos, kas nodrošina iespēju izmērīt tā ietekmi pirms tā atkārtošanas citos kontekstos, tostarp ģeogrāfiskajos un nozaru kontekstos, vai īsteno plašākā mērogā, ja rezultāti izrādās pozitīvi;

| 11) | “pārrobežu partnerība” ir valsts nodarbinātības dienestu, sociālo partneru vai pilsoniskās sabiedrības, kas atrodas vismaz divās dalībvalstīs, sadarbības struktūra; |
| --- | --- |

11)

“pārrobežu partnerība” ir valsts nodarbinātības dienestu, sociālo partneru vai pilsoniskās sabiedrības, kas atrodas vismaz divās dalībvalstīs, sadarbības struktūra;

| 12) | “mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kurā darbinieku skaits ir mazāks par 10 un kura ikgadējais apgrozījums vai bilance ir mazāka par 2 000 000 EUR; |
| --- | --- |

12)

“mikrouzņēmums” ir uzņēmums, kurā darbinieku skaits ir mazāks par 10 un kura ikgadējais apgrozījums vai bilance ir mazāka par 2 000 000 EUR;

| 13) | “sociālais uzņēmums” ir uzņēmums neatkarīgi no tā juridiskās formas, tostarp sociālās ekonomikas uzņēmumi, vai fiziska persona:






  a) | kurš saskaņā ar tā statūtiem, nolikumu vai jebkādu citu juridisku dokumentu, kas var izraisīt atbildību saskaņā ar tās dalībvalsts noteikumiem, kurā sociālais uzņēmums atrodas, ir panākt pozitīvu un izmērāmu sociālo ietekmi, kas var ietvert ietekmi uz vidi, kā tā galveno sociālo mērķi, nevis nodrošināt citiem nolūkiem paredzētu peļņu, un kurš sniedz pakalpojumus vai ražo preces, kas rada sociālo atdevi, vai izmanto tādas preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodes, ar ko tiek īstenoti sociālie mērķi; |
| --- | --- | --- |

13)

“sociālais uzņēmums” ir uzņēmums neatkarīgi no tā juridiskās formas, tostarp sociālās ekonomikas uzņēmumi, vai fiziska persona:

a)

kurš saskaņā ar tā statūtiem, nolikumu vai jebkādu citu juridisku dokumentu, kas var izraisīt atbildību saskaņā ar tās dalībvalsts noteikumiem, kurā sociālais uzņēmums atrodas, ir panākt pozitīvu un izmērāmu sociālo ietekmi, kas var ietvert ietekmi uz vidi, kā tā galveno sociālo mērķi, nevis nodrošināt citiem nolūkiem paredzētu peļņu, un kurš sniedz pakalpojumus vai ražo preces, kas rada sociālo atdevi, vai izmanto tādas preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodes, ar ko tiek īstenoti sociālie mērķi;

| b) | kurš savu peļņu, pirmkārt un galvenokārt, izmanto sava galvenā sociālā mērķa sasniegšanai un kurš ir ieviesis iepriekš izstrādātas procedūras un noteikumus, kas nodrošina, ka peļņas sadale neapdraud galveno sociālo mērķi; |
| --- | --- |

b)

kurš savu peļņu, pirmkārt un galvenokārt, izmanto sava galvenā sociālā mērķa sasniegšanai un kurš ir ieviesis iepriekš izstrādātas procedūras un noteikumus, kas nodrošina, ka peļņas sadale neapdraud galveno sociālo mērķi;

| c) | kurš tiek pārvaldīts saimnieciskā, līdzdalīgā, atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot darba ņēmējus, klientus un ieinteresētās personas, kurus ietekmē tā uzņēmējdarbība; |
| --- | --- |

c)

kurš tiek pārvaldīts saimnieciskā, līdzdalīgā, atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot darba ņēmējus, klientus un ieinteresētās personas, kurus ietekmē tā uzņēmējdarbība;

| 14) | “atsauces vērtība” ir vērtība, kuru izmanto, lai noteiktu mērķrādītājus kopējiem rezultātu rādītājiem un konkrētu programmu rezultātu rādītājiem un kuras pamatā ir pašreizējie vai līdzīgi jau iepriekš veikti intervences pasākumi; |
| --- | --- |

14)

“atsauces vērtība” ir vērtība, kuru izmanto, lai noteiktu mērķrādītājus kopējiem rezultātu rādītājiem un konkrētu programmu rezultātu rādītājiem un kuras pamatā ir pašreizējie vai līdzīgi jau iepriekš veikti intervences pasākumi;

| 15) | “pārtikas iegādes un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanas izmaksas” ir faktiskās izmaksas, kas saistītas ar saņēmēja veiktu pārtikas iegādi un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanu un nav tikai iegādātās pārtikas cena un/vai pamata materiālās palīdzības summa; |
| --- | --- |

15)

“pārtikas iegādes un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanas izmaksas” ir faktiskās izmaksas, kas saistītas ar saņēmēja veiktu pārtikas iegādi un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanu un nav tikai iegādātās pārtikas cena un/vai pamata materiālās palīdzības summa;

| 16) | “mikrofinansējums” ir garantijas, mikrokredīti, pašu kapitāls un kvazikapitāls apvienojumā ar uzņēmējdarbības attīstībai paredzētiem papildu pakalpojumiem, piemēram, tādiem, kurus var sniegt kā individuālas konsultācijas, apmācību un darbaudzināšanu un kurus var saņemt arī fiziskas personas un mikrouzņēmumi, kam ir grūtības saņemt kredītus profesionālām un peļņu nesošām darbībām; |
| --- | --- |

16)

“mikrofinansējums” ir garantijas, mikrokredīti, pašu kapitāls un kvazikapitāls apvienojumā ar uzņēmējdarbības attīstībai paredzētiem papildu pakalpojumiem, piemēram, tādiem, kurus var sniegt kā individuālas konsultācijas, apmācību un darbaudzināšanu un kurus var saņemt arī fiziskas personas un mikrouzņēmumi, kam ir grūtības saņemt kredītus profesionālām un peļņu nesošām darbībām;

| 17) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir no Savienības budžeta atbalstīta darbība, tostarp finansējuma apvienošanas mehānismā vai platformā, kā definēts Finanšu regulas 2. panta 6. punktā, kura apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem; |
| --- | --- |

17)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir no Savienības budžeta atbalstīta darbība, tostarp finansējuma apvienošanas mehānismā vai platformā, kā definēts Finanšu regulas 2. panta 6. punktā, kura apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta formas vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta formām no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un ieguldītājiem;

| 18) | “tiesību subjekts” ir fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar Savienības, valsts vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss un spēja rīkoties savā vārdā, īstenot tiesības un uzņemties pienākumus, vai subjekts, kam nav juridiskās personas statusa, kā minēts Finanšu regulas 197. panta 2. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

18)

“tiesību subjekts” ir fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar Savienības, valsts vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas minētajos aktos par tādu ir atzīta, un kam ir juridiskās personas statuss un spēja rīkoties savā vārdā, īstenot tiesības un uzņemties pienākumus, vai subjekts, kam nav juridiskās personas statusa, kā minēts Finanšu regulas 197. panta 2. punkta c) apakšpunktā;

| 19) | “kopējais tūlītējo rezultātu rādītājs” ir kopējais rezultātu rādītājs, kas aptver ietekmi četru nedēļu laikposmā no dienas, kad dalībnieks ir pārtraucis dalību darbībā; |
| --- | --- |

19)

“kopējais tūlītējo rezultātu rādītājs” ir kopējais rezultātu rādītājs, kas aptver ietekmi četru nedēļu laikposmā no dienas, kad dalībnieks ir pārtraucis dalību darbībā;

| 20) | “kopējais ilgtermiņa rezultātu rādītājs” ir kopējais rezultātu rādītājs, kas aptver ietekmi sešu mēnešu laikposmā pēc tam, kad dalībnieks ir pārtraucis dalību darbībā. |
| --- | --- |

20)

“kopējais ilgtermiņa rezultātu rādītājs” ir kopējais rezultātu rādītājs, kas aptver ietekmi sešu mēnešu laikposmā pēc tam, kad dalībnieks ir pārtraucis dalību darbībā.

2.   Regulas (ES) 2021/... (13) 2. pantā izklāstītās definīcijas attiecas arī uz dalīti pārvaldīto ESF+ sadaļu.

3. pants

ESF+ vispārīgie mērķi un īstenošanas metodes

1.   ESF+ mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm un reģioniem panākt augstu nodarbinātības līmeni, taisnīgu sociālo aizsardzību un prasmīgu un izturīgu darbaspēku, kas ir sagatavots nākotnes darba pasaulei, kā arī iekļaujošu un saliedētu sabiedrību, nolūkā izskaust nabadzību un īstenot principus, kas izklāstīti Eiropas sociālo tiesību pīlārā.

2.   ESF+ atbalsta, papildina un sniedz pievienoto vērtību dalībvalstu politikai, ar ko paredzēts nodrošināt vienlīdzīgas iespējas, vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgum, taisnīgus un kvalitatīvus darba apstākļus, sociālo aizsardzību un iekļaušanu, jo īpaši, pievēršot uzmanību kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un mācībām, mūžizglītībai, investīcijām bērnos un jauniešos un piekļuvei pamatpakalpojumiem.

3.   ESF+ īsteno:

| a) | dalītā pārvaldībā – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst konkrētajiem mērķiem, kuri izklāstīti 4. panta 1. punktā (“dalīti pārvaldītā ESF+ sadaļa”); un |
| --- | --- |

a)

dalītā pārvaldībā – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst konkrētajiem mērķiem, kuri izklāstīti 4. panta 1. punktā (“dalīti pārvaldītā ESF+ sadaļa”); un

| b) | tiešā un netiešā pārvaldībā – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst mērķiem, kuri izklāstīti 4. panta 1. punktā un 25. pantā (“EaSI sadaļa”). |
| --- | --- |

b)

tiešā un netiešā pārvaldībā – attiecībā uz to palīdzības daļu, kas atbilst mērķiem, kuri izklāstīti 4. panta 1. punktā un 25. pantā (“EaSI sadaļa”).

4. pants

ESF+ konkrētie mērķi

1.   ESF+ atbalsta šādus konkrētos mērķus tādās politikas jomās kā nodarbinātība un darbaspēka mobilitāte, izglītība, sociālā iekļaušana, tostarp ieguldījuma sniegšana nabadzības izskaušanā, un tādējādi arī veicina politikas mērķi “Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa – Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana”, kas minēts Regulas (ES) 2021/... (13) 5. panta d) punktā:

| a) | uzlabot visu darba meklētāju, jo īpaši jauniešu – it sevišķi, īstenojot Garantiju jauniešiem –, ilgstošo bezdarbnieku un darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošo grupu, un ekonomiski neaktīvo personu piekļuvi nodarbinātībai un aktivizācijas pasākumiem, kā arī veicinot pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku; |
| --- | --- |

a)

uzlabot visu darba meklētāju, jo īpaši jauniešu – it sevišķi, īstenojot Garantiju jauniešiem –, ilgstošo bezdarbnieku un darba tirgū nelabvēlīgā situācijā esošo grupu, un ekonomiski neaktīvo personu piekļuvi nodarbinātībai un aktivizācijas pasākumiem, kā arī veicinot pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku;

| b) | modernizēt darba tirgus iestādes un dienestus, lai varētu novērtēt un paredzēt prasmju vajadzības un nodrošināt savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu saistībā ar atbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, statusa maiņu darba tirgū un darba tirgus mobilitāti; |
| --- | --- |

b)

modernizēt darba tirgus iestādes un dienestus, lai varētu novērtēt un paredzēt prasmju vajadzības un nodrošināt savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu saistībā ar atbilstību starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, statusa maiņu darba tirgū un darba tirgus mobilitāti;

| c) | veicināt sieviešu un vīriešu līdzsvarotu dalību darba tirgū, vienlīdzīgus darba apstākļus un labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp, nodrošinot piekļuvi cenas ziņā pieejamai bērnu aprūpei un aprūpējamu personu aprūpei; |
| --- | --- |

c)

veicināt sieviešu un vīriešu līdzsvarotu dalību darba tirgū, vienlīdzīgus darba apstākļus un labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp, nodrošinot piekļuvi cenas ziņā pieejamai bērnu aprūpei un aprūpējamu personu aprūpei;

| d) | veicināt darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām, aktīvas un veselīgas vecumdienas un veselīgu un labi pielāgotu darba vidi, kurā tiek novērsti riski veselībai; |
| --- | --- |

d)

veicināt darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām, aktīvas un veselīgas vecumdienas un veselīgu un labi pielāgotu darba vidi, kurā tiek novērsti riski veselībai;

| e) | uzlabot izglītības un mācību sistēmu kvalitāti, iekļautību, efektivitāti un nozīmīgumu darba tirgū, tostarp ar neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas palīdzību, lai atbalstītu pamatkompetenču, tostarp uzņēmējdarbības un digitālo prasmju, apguvi, un sekmējot duālās apmācības sistēmu un māceklības ieviešanu; |
| --- | --- |

e)

uzlabot izglītības un mācību sistēmu kvalitāti, iekļautību, efektivitāti un nozīmīgumu darba tirgū, tostarp ar neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas palīdzību, lai atbalstītu pamatkompetenču, tostarp uzņēmējdarbības un digitālo prasmju, apguvi, un sekmējot duālās apmācības sistēmu un māceklības ieviešanu;

| f) | sekmēt to, lai – jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām – būtu vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un mācībām un iespēja to iegūt, sākot ar pirmsskolas izglītību un aprūpi un vispārējās izglītības un profesionālās izglītības un apmācības gaitā līdz pat augstākajai izglītībai un pieaugušo izglītībai un mācībām, tostarp veicināt mācību mobilitāti visiem un atvieglot piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

f)

sekmēt to, lai – jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām – būtu vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un mācībām un iespēja to iegūt, sākot ar pirmsskolas izglītību un aprūpi un vispārējās izglītības un profesionālās izglītības un apmācības gaitā līdz pat augstākajai izglītībai un pieaugušo izglītībai un mācībām, tostarp veicināt mācību mobilitāti visiem un atvieglot piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti;

| g) | veicināt mūžizglītību, jo īpaši piedāvājot elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, ņemot vērā uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, labāk prognozējot pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti; |
| --- | --- |

g)

veicināt mūžizglītību, jo īpaši piedāvājot elastīgas prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas visiem, ņemot vērā uzņēmējdarbības un digitālās prasmes, labāk prognozējot pārmaiņas un vajadzību pēc jaunām prasmēm, pamatojoties uz darba tirgus vajadzībām, atvieglojot karjeras maiņu un sekmējot profesionālo mobilitāti;

| h) | veicināt aktīvu iekļaušanu ar mērķi sekmēt vienlīdzīgas iespējas, nediskriminēšanu un aktīvu līdzdalību un uzlabot nodarbināmību, jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām; |
| --- | --- |

h)

veicināt aktīvu iekļaušanu ar mērķi sekmēt vienlīdzīgas iespējas, nediskriminēšanu un aktīvu līdzdalību un uzlabot nodarbināmību, jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām;

| i) | sekmēt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko integrāciju; |
| --- | --- |

i)

sekmēt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko integrāciju;

| j) | veicināt atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju; |
| --- | --- |

j)

veicināt atstumto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju;

| k) | uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un cenas ziņā pieejamiem pakalpojumiem, tostarp pakalpojumiem, ar kuriem veicina piekļuvi mājokļiem un uz personu vērstai aprūpei, tai skaitā veselības aprūpei; modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicināt piekļuvi sociālajai aizsardzībai, īpašu uzmanību pievēršot bērniem un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām; uzlabot, tostarp personām ar invaliditāti, veselības aprūpes sistēmu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu piekļūstamību, efektivitāti un noturību; |
| --- | --- |

k)

uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un cenas ziņā pieejamiem pakalpojumiem, tostarp pakalpojumiem, ar kuriem veicina piekļuvi mājokļiem un uz personu vērstai aprūpei, tai skaitā veselības aprūpei; modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicināt piekļuvi sociālajai aizsardzībai, īpašu uzmanību pievēršot bērniem un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām; uzlabot, tostarp personām ar invaliditāti, veselības aprūpes sistēmu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu piekļūstamību, efektivitāti un noturību;

| l) | veicināt nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto personu, arī vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

l)

veicināt nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto personu, arī vistrūcīgāko personu un bērnu, sociālo integrāciju;

| m) | mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku un/vai sniedzot pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp bērniem, un nodrošinot papildpasākumus, ar kuriem atbalsta viņu sociālo iekļaušanu. |
| --- | --- |

m)

mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku un/vai sniedzot pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, tostarp bērniem, un nodrošinot papildpasākumus, ar kuriem atbalsta viņu sociālo iekļaušanu.

2.   Ar darbībām, ko dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā veic, lai sasniegtu 1. punktā minētos konkrētos mērķus, ESF+ tiecas sniegt ieguldījumu citos politikas mērķos, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2021/... (14) 5. pantā, jo īpaši mērķos, kuri attiecas uz:

| a) | viedāku Eiropu, ko panāk, attīstot prasmes pārdomātai specializācijai un svarīgām pamattehnoloģijām, rūpniecības restrukturizāciju, nozaru sadarbību prasmju un uzņēmējdarbības jomā, pētnieku mācības, tīklošanas darbības un partnerības starp augstākās izglītības iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības iestādēm, pētniecības un tehnoloģiju centriem, uzņēmumiem un klasteriem, kā arī atbalstu mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

a)

viedāku Eiropu, ko panāk, attīstot prasmes pārdomātai specializācijai un svarīgām pamattehnoloģijām, rūpniecības restrukturizāciju, nozaru sadarbību prasmju un uzņēmējdarbības jomā, pētnieku mācības, tīklošanas darbības un partnerības starp augstākās izglītības iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības iestādēm, pētniecības un tehnoloģiju centriem, uzņēmumiem un klasteriem, kā arī atbalstu mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai;

| b) | zaļāku, zema oglekļa Eiropu, kas sasniedzama, uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas, kuras ir nepieciešamas prasmju un kvalifikāciju pielāgošanai, visu iedzīvotāju, tostarp darbaspēka, kvalifikācijas celšanai, un izveidojot jaunas darbvietas nozarēs, kas saistītas ar vidi, klimatu, enerģētiku, aprites ekonomiku un bioekonomiku. |
| --- | --- |

b)

zaļāku, zema oglekļa Eiropu, kas sasniedzama, uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas, kuras ir nepieciešamas prasmju un kvalifikāciju pielāgošanai, visu iedzīvotāju, tostarp darbaspēka, kvalifikācijas celšanai, un izveidojot jaunas darbvietas nozarēs, kas saistītas ar vidi, klimatu, enerģētiku, aprites ekonomiku un bioekonomiku.

3.   Ja tas patiešām ir nepieciešams kā pagaidu pasākums, lai reaģētu uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem, kā minēts Regulas (ES) 2021/... (14) 20. pantā, un uz laiku, kas nepārsniedz 18 mēnešus, ar ESF+ var atbalstīt:

| a) | saīsināta darba laika shēmu finansēšanu bez prasības, ka tās jākombinē ar aktīviem pasākumiem; |
| --- | --- |

a)

saīsināta darba laika shēmu finansēšanu bez prasības, ka tās jākombinē ar aktīviem pasākumiem;

| b) | piekļuvi veselības aprūpei, tostarp to personu piekļuvi, kam nedraud tūlītēja sociālekonomiskā neaizsargātība. |
| --- | --- |

b)

piekļuvi veselības aprūpei, tostarp to personu piekļuvi, kam nedraud tūlītēja sociālekonomiskā neaizsargātība.

4.   Ja pēc attiecīgās dalībvalsts iesniegta lūguma Komisija konstatē, ka 3. punktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, tā pieņem īstenošanas lēmumu, precizējot laikposmu, kurā pagaidu papildu atbalsts no ESF+ ir atļauts.

5.   Komisija uzrauga 3. punkta īstenošanu un novērtē, vai pagaidu papildu atbalsts no ESF+ ir pietiekams, lai atvieglotu atbalsta no ESF+ izmantošanu, reaģējot uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem. Komisija, pamatojoties uz savu novērtējumu, vajadzības gadījumā sagatavo priekšlikumus šīs regulas grozījumiem, tostarp par 7. pantā izklāstītajām tematiskās koncentrācijas prasībām, izņemot tematiskās koncentrācijas prasību, kas norādīta 7. panta 5. un 6. punktā.

5. pants

Budžets

1.   ESF+ īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam ir 87 995 063 417 EUR 2018. gada cenās.

2.   Finansējuma daļa, kas atvēlēta dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas īstenošanai, lai sekmētu mērķi investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei dalībvalstīs un reģionos, kā minēts Regulas (ES) 2021/... (15) 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ir 87 319 331 844 EUR 2018. gada cenās, no kuriem 175 000 000 EUR piešķir transnacionālajai sadarbībai, lai paātrinātu inovatīvu risinājumu pārnesi un veicinātu to izvēršanu, kā minēts šīs regulas 25. panta i) punktā, un papildu finansējumu 472 980 447 EUR 2018. gada cenās piešķir tālākajiem reģioniem, kas noteikti LESD 349. pantā, un NUTS 2. līmeņa reģioniem, kuri atbilst 1994. gada Pievienošanās aktam pievienotā 6. protokola par īpašiem noteikumiem attiecībā uz 6. mērķi saistībā ar struktūrfondiem Somijā un Zviedrijā (6. protokols) 2. pantā noteiktajiem kritērijiem.

3.   Finansējuma daļa, kas atvēlēta EaSI sadaļas īstenošanai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, ir 675 731 573 EUR 2018. gada cenās.

4.   Šā panta 3. punktā minēto summu var izmantot arī tehniskajai un administratīvajai palīdzībai, kas vajadzīga EaSI sadaļas īstenošanai, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas aktivitātēm, tostarp korporatīvajām informācijas tehnoloģiju sistēmām.

6. pants

Dzimumu līdztiesība, vienlīdzīgas iespējas un nediskriminēšana

Dalībvalstis un Komisija atbalsta konkrētas mērķtiecīgas darbības, ar kurām ikvienā no ESF+ mērķiem veicina horizontālos principus, kas minēti Regulas (ES) 2021/... (15) 9. panta 2. un 3. punktā un šīs regulas 28. pantā. Šīs darbības var ietvert darbības, ar kurām nodrošina piekļūstamības iespējas personām ar invaliditāti, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ziņā, un veicina pāreju no aprūpes iestādē vai ilgstošas sociālās aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi.

Izmantojot ESF+, dalībvalstis un Komisija arī tiecas palielināt sieviešu dalību nodarbinātībā, kā arī uzlabot darba un personīgās dzīves saskaņošanu, cīnoties pret nabadzības feminizāciju un dzimumu diskrimināciju darba tirgū un izglītībā un mācībās.

II DAĻA

ĪSTENOŠANA DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ

ĪSTENOŠANA DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ

I NODAĻA

I NODAĻA

Kopīgie noteikumi, ko piemēro plānošanai

Kopīgie noteikumi, ko piemēro plānošanai

7. pants

Konsekvence un tematiskā koncentrācija

1.   Dalībvalstis dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļus plāno, par prioritāti izvirzot intervences pasākumus, ar ko tiek risinātas problēmas, kuras ir apzinātas Eiropas pusgadā, tostarp savās valsts reformu programmās, kā arī attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un tās ņem vērā principus un tiesības, kas ir noteikti Eiropas sociālo tiesību pīlārā un ESF+ mērķiem relevantajās valstu un reģionālajās stratēģijās, tādējādi sniedzot ieguldījumu LESD 174. pantā izklāstītajos mērķos.

Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija sekmē sinerģijas un nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp ESF+ un citiem Savienības fondiem, programmām un instrumentiem gan plānošanas, gan īstenošanas posmā. Dalībvalstis un attiecīgā gadījumā Komisija pilnveido koordinācijas mehānismus, lai izvairītos no darba dublēšanās, un nodrošina ciešu sadarbību starp subjektiem, kas ir atbildīgi par programmu īstenošanu, ar mērķi panākt saskaņotas un racionālas atbalsta sniegšanas darbības.

2.   Dalībvalstis no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem pienācīgu summu piešķir to problēmu risināšanai, kuras ir apzinātas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, kas pieņemti saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, un Eiropas pusgadā un uz kurām attiecas ESF+ konkrēto mērķu darbības joma, kā izklāstīts šīs regulas 4. panta 1. punktā.

3.   Dalībvalstis no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem pienācīgu summu piešķir Garantijas bērniem īstenošanai ar tādām mērķtiecīgām darbībām un strukturālām reformām, ar kurām paredzēts novērst bērnu nabadzību atbilstoši 4. panta 1. punkta f) un h) līdz l) apakšpunktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem.

Dalībvalstis, kurās saskaņā ar Eurostat datiem nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, vidējais skaits 2017.–2019. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju, vismaz 5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem piešķir, lai atbalstītu šā punkta pirmajā daļā izklāstītās mērķtiecīgās darbības un strukturālās reformas ar mērķi novērst bērnu nabadzību.

4.   Dalībvalstis vismaz 25 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem piešķir konkrētajiem mērķiem sociālās iekļaušanas politikas jomā, kas izklāstīti 4. panta 1. punkta h) līdz l) apakšpunktā, tostarp trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas veicināšanai.

5.   Vismaz 3 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem dalībvalstis piešķir vistrūcīgāko personu atbalstam saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā vai – pienācīgi pamatotos gadījumos – vai nu saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā, vai saskaņā ar abiem minētajiem konkrētajiem mērķiem.

Pārbaudot, vai ir ievērota 3. un 4. punktā minētā prasība par minimālajiem piešķīrumiem, minētos līdzekļus neņem vērā.

6.   Pienācīgu summu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem dalībvalstis piešķir tādām mērķtiecīgām darbībām un strukturālajām reformām, ar kurām atbalsta jauniešu nodarbinātību, profesionālo izglītību un apmācību – jo īpaši māceklību – un pāreju no skolas uz darba dzīvi, veidus, kā atgriezties izglītībā vai mācībās, un otrās iespējas izglītību, jo īpaši īstenojot shēmas Garantijas jauniešiem ietvaros.

Dalībvalstis, kurās saskaņā ar Eurostat datiem tādu 15–29 gadus vecu jauniešu vidējais rādītājs, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, 2017.–2019. gadā bija lielāks par Savienības vidējo rādītāju, vismaz 12,5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem 2021.–2027. gadā piešķir šā punkta pirmajā daļā izklāstīto mērķtiecīgo darbību un strukturālo reformu atbalstam.

Tālākie reģioni, kuri atbilst šā punkta otrajā daļā izklāstītajiem nosacījumiem, savās programmās vismaz 12,5 % no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem piešķir mērķtiecīgām darbībām un strukturālajām reformām, kā izklāstīts šā punkta pirmajā daļā. Attiecīgā gadījumā šo piešķīrumu ņem vērā, kad pārbauda, vai ir ievērota šā punkta otrajā daļā noteiktā prasība par valsts līmenī piešķiramo minimālo procentuālo daļu.

Kad dalībvalstis īsteno šajā punktā minētās mērķtiecīgās darbības un strukturālās reformas, tās par prioritāti nosaka ekonomiski neaktīvos jauniešus un jauniešus, kas ilgstoši ir bez darba, un īsteno mērķtiecīgus informēšanas pasākumus.

7.   Šā panta 2. līdz 6. punkts neattiecas uz konkrēto papildu piešķīrumu, ko saņem tālākie reģioni un NUTS 2. līmeņa reģioni, kuri atbilst 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem.

8.   Šā panta 1. līdz 6. punkts neattiecas uz tehnisko palīdzību.

8. pants

Hartas ievērošana

1.   Visas darbības atlasa un īsteno, vienlaikus ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), un saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) 2021/... (16) noteikumiem.

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (16) 69. panta 7. punktu dalībvalstis nodrošina sūdzību efektīvu izskatīšanu. Tas neskar iedzīvotājiem un ieinteresētajām personām paredzēto vispārējo iespēju iesniegt sūdzības Komisijai, tostarp par Hartas pārkāpumiem.

3.   Ja Komisija konstatē, ka ir pārkāpta Harta, tā, nosakot korektīvos pasākumus, kuri jāpiemēro saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) 2021/... (16) noteikumiem, ņem vērā pārkāpuma smagumu.

9. pants

Partnerība

1.   Dalībvalstis nodrošina sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju jēgpilnu dalību nodarbinātības, izglītības un sociālās iekļautības politikas īstenošanā, kam tiek sniegts atbalsts no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas.

2.   Katrā programmā pienācīgu summu no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem dalībvalstis piešķir sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai – tostarp mācībām, tīklošanās pasākumiem un sociālā dialoga stiprināšanai – un kopīgi ar sociālajiem partneriem īstenotajām aktivitātēm.

Ja sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošana ir apzināta attiecīgajā konkrētai valstij adresētajā ieteikumā, kas pieņemts saskaņā ar LESD 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, attiecīgā dalībvalsts minētajam mērķim piešķir pienācīgu summu vismaz 0,25 % apmērā no saviem dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas līdzekļiem.

10. pants

Atbalsts vistrūcīgākajām personām

Līdzekļus, kas minēti 7. panta 5. punktā un paredzēti 4. panta 1. punkta l) un m) apakšpunktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem, plāno konkrētajai prioritātei vai programmai. Šai prioritātei vai programmai līdzfinansējuma daļa ir 90 %.

11. pants

Jaunatnes nodarbinātības atbalstīšana

Atbalstu, kas paredzēts 7. panta 6. punkta otrajā un trešajā daļā, plāno konkrētajai prioritātei vai programmai, un tas ietver vismaz atbalstu konkrētā mērķa, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, sasniegšanai, un var ietvert atbalstu konkrēto mērķu, kas izklāstīti 4. panta 1. punkta f) un l) apakšpunktā, sasniegšanai.

12. pants

Attiecīgo konkrētām valstīm adresēto ieteikumu atbalstīšana

Darbības, ar kurām paredzēts risināt attiecīgajos konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos un Eiropas pusgadā apzinātās problēmas, kā minēts 7. panta 2. punktā, plāno saskaņā ar jebkuru no 4. panta 1. punktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem, lai atbalstītu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, un saskaņā ar vienu vai vairākām prioritātēm, kas var būt vairāku fondu prioritātes.

II NODAĻA

II NODAĻA

Vispārējais atbalsts, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas

Vispārējais atbalsts, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas

13. pants

Darbības joma

Šī nodaļa attiecas uz atbalstu, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, sekmējot konkrētu 4. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā izklāstīto mērķu sasniegšanu (“vispārējais atbalsts, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas”).

14. pants

Sociāli inovatīvas darbības

1.   Dalībvalstis atbalsta sociālās inovācijas un sociālo eksperimentu darbības, tostarp darbības, kurās ir sociāli kulturāls elements, vai pastiprina augšupējas pieejas, kas balstās uz partnerībām, kurās iesaistītas publiskās iestādes, sociālie partneri, sociālie uzņēmumi, privātais sektors un pilsoniskā sabiedrība.

2.   Dalībvalstis var atbalstīt tādu nelielā mērogā testētu inovatīvu pieeju izvēršanu, kuras izstrādātas, saskaņā ar EaSI sadaļu un citām Savienības programmām.

3.   Inovatīvas darbības un pieejas var plānot saskaņā ar jebkuru no 4. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem.

4.   Dalībvalstis vismaz vienu prioritāti velta 1. vai 2. punkta vai abu šo punktu īstenošanai. Šādām prioritātēm maksimālo līdzfinansējuma daļu var palielināt līdz 95 % attiecībā uz maksimums 5 % no valsts līdzekļiem dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā.

5.   Dalībvalstis vai nu savās programmās, vai vēlāk īstenošanas posmā nosaka jomas, kurās tiks veiktas sociālās inovācijas un sociālo eksperimentu darbības, kas atbilst dalībvalstu konkrētajām vajadzībām.

6.   Komisija veicina sociālās inovācijas spēju veidošanu, jo īpaši, atbalstot savstarpēju mācīšanos, veidojot tīklus un izplatot un popularizējot labu praksi un metodoloģiju.

15. pants

Transnacionālā sadarbība

Darbības saistībā ar transnacionālo sadarbību dalībvalstis var atbalstīt saskaņā ar jebkuru no 4. panta 1. punkta a) līdz l) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem.

16. pants

Attiecināmība

1.   Papildus Regulas (ES) 2021/... (17) 64. pantā minētajām neattiecināmajām izmaksām, nodrošinot vispārējo atbalstu, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, par attiecināmām nevar uzskatīt šādas izmaksas:

| a) | zemes un nekustamā īpašuma iegāde un infrastruktūras iegāde; un |
| --- | --- |

a)

zemes un nekustamā īpašuma iegāde un infrastruktūras iegāde; un

| b) | mēbeļu, iekārtu un transportlīdzekļu iegāde, izņemot gadījumus, ja šāda iegāde ir vajadzīga, lai sasniegtu darbības mērķi, vai ja minētie priekšmeti darbības laikā ir pilnībā nolietoti, vai ja minēto priekšmetu iegāde ir visekonomiskākais risinājums. |
| --- | --- |

b)

mēbeļu, iekārtu un transportlīdzekļu iegāde, izņemot gadījumus, ja šāda iegāde ir vajadzīga, lai sasniegtu darbības mērķi, vai ja minētie priekšmeti darbības laikā ir pilnībā nolietoti, vai ja minēto priekšmetu iegāde ir visekonomiskākais risinājums.

2.   Ieguldījumi natūrā kā pabalsti vai alga, ko kāda trešā puse izmaksā darbības dalībniekiem, var pretendēt uz ieguldījumu no vispārējā atbalsta, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, ar noteikumu, ka minētie ieguldījumi natūrā ir radušies saskaņā ar valsts noteikumiem, tostarp grāmatvedības noteikumiem, un nepārsniedz izmaksas, kas radušās trešai pusei.

3.   Konkrēto papildu piešķīrumu, ko saņem tālākie reģioni un NUTS 2. līmeņa reģioni, kuri atbilst 6. protokola 2. pantā noteiktajiem kritērijiem, izmanto, lai sasniegtu 4. panta 1. punktā minētos konkrētos mērķus.

4.   Tiešās personāla izmaksas ir attiecināmas ieguldījumam no vispārējā atbalsta, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, ja tās atbilst saņēmēja parastajai atalgojuma praksei attiecīgās funkcijas kategorijā vai ja tās atbilst piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, koplīgumiem vai oficiālajai statistikai.

17. pants

Rādītāji un ziņošana

1.   Lai uzraudzītu īstenošanas norisi, programmās, kuras saņem vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, izmanto kopējus iznākuma rādītājus un kopējus rezultātu rādītājus, kā izklāstīts I pielikumā. Programmās var izmantot arī konkrētu programmu rādītājus.

2.   Ja dalībvalsts, lai palīdzētu vistrūcīgākajām personām, savus līdzekļus piešķir konkrētajam 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstītajam mērķim, tad saskaņā ar 7. panta 5. punkta pirmo daļu izmanto II pielikumā izklāstītos kopējos rādītājus.

3.   Kopējo iznākuma rādītāju un konkrētās programmas iznākuma rādītāju atsauces vērtība ir nulle. Ja tas ir būtiski atbalstīto darbību veidam, minēto rādītāju kumulatīvās skaitliskās starpposma rādītāja vērtības un mērķrādītāja vērtības izsaka absolūtos skaitļos. Paziņojot iznākuma rādītāju vērtības, tās izsaka absolūtos skaitļos.

4.   Kopējiem rezultātu rādītājiem un konkrētās programmas rezultātu rādītājiem, kuriem ir noteikta mērķrādītāja vērtība 2029. gadam, atsauces vērtību nosaka, izmantojot jaunākos pieejamos datus vai citus atbilstošus informācijas avotus. Kopējiem rezultātu rādītājiem mērķrādītājus nosaka absolūtos skaitļos vai procentuāli. Konkrētās programmas rezultātu rādītājus un ar tiem saistītos mērķrādītājus var izteikt vai nu skaitliskā, vai kvalitatīvā izteiksmē. Paziņojot kopējo rezultātu rādītāju vērtības, tās izsaka absolūtos skaitļos.

5.   Datus par rādītājiem, kuri attiecas uz dalībniekiem, nosūta tikai tad, kad ir pieejami visi ar attiecīgo dalībnieku saistītie dati, kas prasīti I pielikuma 1.1. punktā.

6.   Ja dati ir pieejami reģistros vai līdzvērtīgos avotos, tad dalībvalstis vadošajām iestādēm un citām struktūrām, kurām uzticēta vispārējā atbalsta, ko sniedz no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, uzraudzība un izvērtēšana, var dot iespēju datus iegūt no minētajiem datu reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta c) un e) apakšpunktu.

7.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai grozītu I un II pielikumā minētos rādītājus, ja tas tiek uzskatīts par vajadzīgu programmu īstenošanas norises efektīvai novērtēšanai. Grozījumi ir samērīgi, ņemot vērā dalībvalstu un saņēmēju administratīvo slogu. Ar deleģētajiem aktiem, ko pieņem saskaņā ar šo punktu, nemaina I un II pielikumā noteikto datu vākšanas metodiku.

III NODAĻA

III NODAĻA

ESF+ atbalsts materiālās nenodrošinātības mazināšanai

ESF+ atbalsts materiālās nenodrošinātības mazināšanai

18. pants

Darbības joma

Šī nodaļa attiecas uz ESF+ atbalstu, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā izklāstītā konkrētā mērķa sasniegšanu.

19. pants

Principi

1.   Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzēto ESF+ atbalstu izmanto vienīgi tādas pārtikas un preču izdalīšanai, kas atbilst Savienības tiesību aktiem par patēriņa preču nekaitīgumu.

2.   Dalībvalstis un saņēmēji pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību izvēlas pēc objektīviem kritērijiem, ņemot vērā vistrūcīgāko personu vajadzības. Pārtikas un attiecīgā gadījumā preču atlases kritērijos ņem vērā arī ar klimatu saistītos un vides aspektus, jo īpaši nolūkā mazināt pārtikas atkritumu un vienreizlietojamas plastmasas izstrādājumu daudzumu. Attiecīgos gadījumos izdalāmās pārtikas veidu izvēlē ņem vērā, kā ar to palīdzību vistrūcīgākajām personām nodrošināt līdzsvarotu uzturu.

Pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām var nodrošināt vai nu tieši, vai arī netieši – piemēram, izmantojot elektroniskus vai citādus kuponus vai kartes – ar noteikumu, ka tos var izlietot, pretī saņemot tikai pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību. Atbalstu vistrūcīgākajām personām sniedz papildus jebkādiem sociālajiem pabalstiem, kurus galīgajiem saņēmējiem var nodrošināt valsts sociālā sistēmas vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Pārtiku, ko nodrošina vistrūcīgākajām personām, var iegūt, izmantojot, apstrādājot vai pārdodot produktus, kas realizēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (39) 16. panta 2. punktu, ar noteikumu, ka tā ir ekonomiski vislabākā iespēja un lieki nekavē pārtikas piegādi vistrūcīgākajām personām.

Papildus programmā jau pieejamajām summām visas summas, kas iegūtas šādos darījumos, izmanto vistrūcīgāko personu labā.

3.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka, sniedzot atbalstu no ESF+ materiālās nenodrošinātības mazināšanai, tiek ievērota vistrūcīgāko personu cieņa un netiek pieļauta šādu personu stigmatizēšana.

4.   Papildus pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības sniegšanai dalībvalstis veic citus papildpasākumus, piemēram, vistrūcīgāko personu novirzīšanu uz kompetentajiem dienestiem, saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā, vai vistrūcīgāko personu sociālās integrācijas veicināšanu saskaņā ar konkrēto mērķi, kas izklāstīts 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā.

20. pants

Prioritātes saturs

1.   Prioritātē attiecībā uz atbalstu, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta m) apakšpunktā izklāstītā konkrētā mērķa sasniegšanu, izklāsta:

| a) | atbalsta veidu; |
| --- | --- |

a)

atbalsta veidu;

| b) | galvenās mērķgrupas; un |
| --- | --- |

b)

galvenās mērķgrupas; un

| c) | valsts vai reģionālo atbalsta shēmu aprakstu. |
| --- | --- |

c)

valsts vai reģionālo atbalsta shēmu aprakstu.

2.   Ja programmas attiecas tikai uz 1. punktā minēto atbalstu un ar to saistīto tehnisko palīdzību, prioritātē norāda arī darbību atlases kritērijus.

21. pants

Darbību atbalsttiesīgums

1.   Pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību, ko nodrošina vistrūcīgākajām personām, var iegādāties saņēmējs vai kāds cits viņa vārdā, vai arī to saņēmējam var darīt pieejamu bez maksas.

2.   Vistrūcīgākajām personām pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību izdala bez maksas.

22. pants

Izdevumu attiecināmība

1.   Materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzētajā ESF+ atbalstā attiecināmas ir šādas izmaksas:

| a) | pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības iegādes izmaksas, tostarp izmaksas, kas saistītas ar pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības nogādāšanu saņēmējiem, kuri pēc tam pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību nogādā galīgajiem saņēmējiem; |
| --- | --- |

a)

pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības iegādes izmaksas, tostarp izmaksas, kas saistītas ar pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības nogādāšanu saņēmējiem, kuri pēc tam pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību nogādā galīgajiem saņēmējiem;

| b) | ja a) apakšpunkts neattiecas uz pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības nogādāšanu saņēmējiem, kuri to izdala galīgajiem saņēmējiem, – izmaksas, kas saistībā ar pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības transportēšanu uz uzglabāšanas vietām vai pie saņēmējiem ir radušās iestādei, kura veikusi iegādi, un uzglabāšanas izmaksas pēc vienotas likmes 1 % apmērā no a) apakšpunktā minētajām izmaksām, vai pienācīgi pamatotos gadījumos izmaksas, kas ir faktiski radušās un samaksātas; |
| --- | --- |

b)

ja a) apakšpunkts neattiecas uz pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības nogādāšanu saņēmējiem, kuri to izdala galīgajiem saņēmējiem, – izmaksas, kas saistībā ar pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības transportēšanu uz uzglabāšanas vietām vai pie saņēmējiem ir radušās iestādei, kura veikusi iegādi, un uzglabāšanas izmaksas pēc vienotas likmes 1 % apmērā no a) apakšpunktā minētajām izmaksām, vai pienācīgi pamatotos gadījumos izmaksas, kas ir faktiski radušās un samaksātas;

| c) | administratīvās, transporta, uzglabāšanas un sagatavošanas izmaksas, kas radušās saņēmējiem, kuri iesaistīti pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības izdalīšanā vistrūcīgākajām personām, pēc vienotas likmes 7 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām, vai 7 % apmērā no to pārtikas vērtības izmaksām, kas realizētas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. pantu; |
| --- | --- |

c)

administratīvās, transporta, uzglabāšanas un sagatavošanas izmaksas, kas radušās saņēmējiem, kuri iesaistīti pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības izdalīšanā vistrūcīgākajām personām, pēc vienotas likmes 7 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām, vai 7 % apmērā no to pārtikas vērtības izmaksām, kas realizētas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 16. pantu;

| d) | pārtikas ziedojumu savākšanas, transportēšanas, uzglabāšanas un izdalīšanas izmaksas un ar to tieši saistītu informētības veicināšanas aktivitāšu izmaksas; un |
| --- | --- |

d)

pārtikas ziedojumu savākšanas, transportēšanas, uzglabāšanas un izdalīšanas izmaksas un ar to tieši saistītu informētības veicināšanas aktivitāšu izmaksas; un

| e) | tādu papildpasākumu izmaksas, kurus veikuši saņēmēji, kas izdala pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, vai kuri veikti to vārdā un kurus tie deklarējuši, pēc vienotas likmes 7 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām. |
| --- | --- |

e)

tādu papildpasākumu izmaksas, kurus veikuši saņēmēji, kas izdala pārtiku un/vai pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām, vai kuri veikti to vārdā un kurus tie deklarējuši, pēc vienotas likmes 7 % apmērā no a) punktā minētajām izmaksām.

2.   Elektronisku vai citādu kuponu vai karšu shēmu sagatavošanas izmaksas un attiecīgās darbības izmaksas ir attiecināmas kā tehniskais atbalsts, ar noteikumu, ka tās radušās vadošajai iestādei vai citai publiskai iestādei, kas nav saņēmējs, kurš kuponus vai kartes izdala galīgajiem saņēmējiem, vai ar noteikumu, ka šīs izmaksas nav iekļautas 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajās izmaksās.

3.   Ja 1. punkta a) apakšpunktā minētās attiecināmās izmaksas tiek samazinātas tāpēc, ka iestāde, kura atbildīga par pārtikas un/vai pamata materiālās palīdzības iegādi, nenodrošināja atbilstību piemērojamiem tiesību aktiem, minētā punkta c) un e) apakšpunktā noteiktās attiecināmās izmaksas netiek samazinātas.

4.   Attiecināmas nav šādas izmaksas:

| a) | aizdevuma atmaksas procenti; |
| --- | --- |

a)

aizdevuma atmaksas procenti;

| b) | infrastruktūras iegāde; un |
| --- | --- |

b)

infrastruktūras iegāde; un

| c) | lietotu preču izmaksas. |
| --- | --- |

c)

lietotu preču izmaksas.

23. pants

Rādītāji un ziņošana

1.   Lai uzraudzītu īstenošanas norisi, prioritātēs, kuru mērķis ir mazināt materiālo nenodrošinātību, izmanto kopējus iznākuma rādītājus un kopējus rezultātu rādītājus, kā izklāstīts III pielikumā. Minētajās prioritātēs var izmantot arī konkrētu programmu rādītājus.

2.   Tiek noteiktas kopējo rezultātu rādītāju un konkrētās programmas rezultātu rādītāju atsauces vērtības.

3.   Vadošās iestādes Komisijai divas reizes paziņo galīgo saņēmēju strukturētā apsekojuma rezultātus attiecībā uz no ESF+ saņemto atbalstu, un kurā uzmanība ir pievērsta arī viņu dzīves apstākļiem un viņu materiālās nenodrošinātības raksturam, kurš veikts iepriekšējā gadā. Minētā apsekojuma pamatā ir modelis, ko ar īstenošanas aktu nosaka Komisija. Pirmā šāda ziņošana notiek līdz 2025. gada 30. jūnijam un otrā – līdz 2028. gada 30. jūnijam.

4.   Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija saskaņā ar 38. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru pieņem īstenošanas aktu, ar kuru nosaka modeli, kas izmantojams galīgo saņēmēju strukturētajam apsekojumam.

5.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai grozītu III pielikumā minētos rādītājus, ja tas tiek uzskatīts par vajadzīgu programmu īstenošanas norises efektīvai novērtēšanai. Šādi grozījumi ir samērīgi, ņemot vērā dalībvalstu un saņēmēju administratīvo slogu. Ar deleģētajiem aktiem, ko pieņem saskaņā ar šo punktu, nemaina III pielikumā noteikto datu vākšanas metodiku.

24. pants

Revīzija

Darbību revīzija var aptvert visus darbību īstenošanas posmus un visus izdalīšanas ķēdes līmeņus, izņemot vienīgi galīgo saņēmēju kontroli, ja vien riska novērtējumā nav noteikts konkrēts pārkāpumu vai krāpšanas risks.

III DAĻA

ĪSTENOŠANA TIEŠAJĀ UN NETIEŠAJĀ PĀRVALDĪBĀ

ĪSTENOŠANA TIEŠAJĀ UN NETIEŠAJĀ PĀRVALDĪBĀ

I NODAĻA

I NODAĻA

Darbības mērķi

Darbības mērķi

25. pants

Darbības mērķi

EaSI sadaļas darbības mērķi ir šādi:

| a) | izstrādāt augstvērtīgas salīdzinošās analītiskās zināšanas, lai nodrošinātu, ka politika, ar ko paredzēts sasniegt 4. panta 1. punktā izklāstītos konkrētos mērķus, balstās uz pamatotiem pierādījumiem un atbilst vajadzībām, problēmām un vietējiem apstākļiem; |
| --- | --- |

a)

izstrādāt augstvērtīgas salīdzinošās analītiskās zināšanas, lai nodrošinātu, ka politika, ar ko paredzēts sasniegt 4. panta 1. punktā izklāstītos konkrētos mērķus, balstās uz pamatotiem pierādījumiem un atbilst vajadzībām, problēmām un vietējiem apstākļiem;

| b) | veicināt efektīvu un iekļaujošu informācijas apmaiņu, savstarpēju mācīšanos, salīdzinošo izvērtēšanu un dialogu par politiku 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās, lai palīdzētu izstrādāt piemērotus politikas pasākumus; |
| --- | --- |

b)

veicināt efektīvu un iekļaujošu informācijas apmaiņu, savstarpēju mācīšanos, salīdzinošo izvērtēšanu un dialogu par politiku 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās, lai palīdzētu izstrādāt piemērotus politikas pasākumus;

| c) | atbalstīt sociālos eksperimentus 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās un valsts un vietējā līmenī veidot ieinteresēto personu spējas sagatavot, izstrādāt un īstenot, pārnest vai izvērst testētās sociālās politikas inovācijas, jo īpaši attiecībā uz tādu projektu izvēršanu, kurus vietējās ieinteresētās personas izstrādājušas trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas jomā; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt sociālos eksperimentus 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās un valsts un vietējā līmenī veidot ieinteresēto personu spējas sagatavot, izstrādāt un īstenot, pārnest vai izvērst testētās sociālās politikas inovācijas, jo īpaši attiecībā uz tādu projektu izvēršanu, kurus vietējās ieinteresētās personas izstrādājušas trešo valstu valstspiederīgo sociālekonomiskās integrācijas jomā;

| d) | nolūkā izveidot integrētus Eiropas darba tirgus veicināt darba ņēmēju brīvprātīgu ģeogrāfisko mobilitāti un palielināt nodarbinātības iespējas, izstrādājot un sniedzot konkrētus atbalsta pakalpojumus darba devējiem un darba meklētājiem – sākot ar sagatavošanos darbinieku atlases procesam un beidzot ar atbalstu pēc iekārtošanas darbā –, lai aizpildītu vakances noteiktās nozarēs, profesijās, valstīs, pierobežas reģionos vai saistībā ar noteiktām iedzīvotāju grupām, piemēram, cilvēkiem neaizsargātās situācijās; |
| --- | --- |

d)

nolūkā izveidot integrētus Eiropas darba tirgus veicināt darba ņēmēju brīvprātīgu ģeogrāfisko mobilitāti un palielināt nodarbinātības iespējas, izstrādājot un sniedzot konkrētus atbalsta pakalpojumus darba devējiem un darba meklētājiem – sākot ar sagatavošanos darbinieku atlases procesam un beidzot ar atbalstu pēc iekārtošanas darbā –, lai aizpildītu vakances noteiktās nozarēs, profesijās, valstīs, pierobežas reģionos vai saistībā ar noteiktām iedzīvotāju grupām, piemēram, cilvēkiem neaizsargātās situācijās;

| e) | atbalstīt tādas tirgus ekosistēmas izstrādi, kas tiek veidota saistībā ar mikrofinansējuma nodrošināšanu mikrouzņēmumiem darbības uzsākšanas un izvēršanas posmos, jo īpaši tiem mikrouzņēmumiem, kurus izveidojuši cilvēki, kas atrodas neaizsargātās situācijās, vai kuri šādus cilvēkus nodarbina; |
| --- | --- |

e)

atbalstīt tādas tirgus ekosistēmas izstrādi, kas tiek veidota saistībā ar mikrofinansējuma nodrošināšanu mikrouzņēmumiem darbības uzsākšanas un izvēršanas posmos, jo īpaši tiem mikrouzņēmumiem, kurus izveidojuši cilvēki, kas atrodas neaizsargātās situācijās, vai kuri šādus cilvēkus nodarbina;

| f) | atbalstīt tīklošanos Savienības līmenī un dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un to starpā 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās un palīdzēt veidot iesaistīto ieinteresēto personu, tostarp valsts nodarbinātības dienestu, valsts sociālā nodrošinājuma un veselības apdrošināšanas iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, mikrofinansēšanas iestāžu institucionālās spējas un to iestāžu institucionālās spējas, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

f)

atbalstīt tīklošanos Savienības līmenī un dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un to starpā 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās un palīdzēt veidot iesaistīto ieinteresēto personu, tostarp valsts nodarbinātības dienestu, valsts sociālā nodrošinājuma un veselības apdrošināšanas iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, mikrofinansēšanas iestāžu institucionālās spējas un to iestāžu institucionālās spējas, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem un sociālajai ekonomikai;

| g) | atbalstīt sociālo uzņēmumu attīstību un sociālo investīciju tirgu rašanos, veicinot publiskā un privātā sektora mijiedarbību un fondu un labdarības dalībnieku dalību šajā tirgū; |
| --- | --- |

g)

atbalstīt sociālo uzņēmumu attīstību un sociālo investīciju tirgu rašanos, veicinot publiskā un privātā sektora mijiedarbību un fondu un labdarības dalībnieku dalību šajā tirgū;

| h) | sniegt norādījumus tādas sociālās infrastruktūras izveidei, kāda ir vajadzīga Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai; |
| --- | --- |

h)

sniegt norādījumus tādas sociālās infrastruktūras izveidei, kāda ir vajadzīga Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai;

| i) | atbalstīt transnacionālo sadarbību, lai paātrinātu inovatīvu risinājumu pārnesi un veicinātu to izvēršanu, jo īpaši 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās; un |
| --- | --- |

i)

atbalstīt transnacionālo sadarbību, lai paātrinātu inovatīvu risinājumu pārnesi un veicinātu to izvēršanu, jo īpaši 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās; un

| j) | atbalstīt attiecīgo starptautisko sociālo un darba standartu ieviešanu saistībā ar globalizācijas iespēju izmantošanu un Savienības politikas ārējo dimensiju 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās. |
| --- | --- |

j)

atbalstīt attiecīgo starptautisko sociālo un darba standartu ieviešanu saistībā ar globalizācijas iespēju izmantošanu un Savienības politikas ārējo dimensiju 4. panta 1. punktā izklāstītajās politikas jomās.

II NODAĻA

II NODAĻA

Atbalsttiesīgums

Atbalsttiesīgums

26. pants

Atbalsttiesīgās darbības

1.   Tiesības saņemt finansējumu ir vienīgi par darbībām, ar kurām īsteno 3. panta 1. un 2. punktā, 4. panta 1. punktā un 25. pantā minētos mērķus.

2.   EaSI sadaļā var atbalstīt šādas darbības:

| a) | analītiskas aktivitātes, tostarp tādas, kas saistītas ar trešām valstīm, jo īpaši:






  i) | apsekojumus, pētījumus, statistikas datus, metodikas, klasifikācijas, mikrosimulācijas, rādītājus, atbalstu Eiropas mēroga novērošanas centriem un salīdzinošai novērtēšanai; |
| --- | --- | --- |

a)

analītiskas aktivitātes, tostarp tādas, kas saistītas ar trešām valstīm, jo īpaši:

i)

apsekojumus, pētījumus, statistikas datus, metodikas, klasifikācijas, mikrosimulācijas, rādītājus, atbalstu Eiropas mēroga novērošanas centriem un salīdzinošai novērtēšanai;

| ii) | sociālos eksperimentus, kuros izvērtē sociālās inovācijas; |
| --- | --- |

ii)

sociālos eksperimentus, kuros izvērtē sociālās inovācijas;

| iii) | Savienības tiesību aktu transponēšanas un piemērošanas uzraudzību un novērtēšanu; |
| --- | --- |

iii)

Savienības tiesību aktu transponēšanas un piemērošanas uzraudzību un novērtēšanu;

| b) | politikas īstenošanu, jo īpaši:






  i) | pārrobežu partnerības, jo īpaši starp valsts nodarbinātības dienestiem, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, un atbalsta pakalpojumus pārrobežu reģionos; |
| --- | --- | --- |

b)

politikas īstenošanu, jo īpaši:

i)

pārrobežu partnerības, jo īpaši starp valsts nodarbinātības dienestiem, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, un atbalsta pakalpojumus pārrobežu reģionos;

| ii) | Savienības mēroga mērķtiecīgu darba mobilitātes shēmu Savienības līmenī, kuras nolūks ir aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur darba tirgū ir konstatētas nepilnības; |
| --- | --- |

ii)

Savienības mēroga mērķtiecīgu darba mobilitātes shēmu Savienības līmenī, kuras nolūks ir aizpildīt brīvās darbvietas tur, kur darba tirgū ir konstatētas nepilnības;

| iii) | atbalstu mikrofinansēšanas iestādēm un iestādēm, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem, tostarp, izmantojot finansējuma apvienošanas darbības, piemēram, asimetrisku riska dalīšanu vai darījumu izmaksu samazināšanu, kā arī atbalstu sociālās infrastruktūras un prasmju pilnveidei; |
| --- | --- |

iii)

atbalstu mikrofinansēšanas iestādēm un iestādēm, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem, tostarp, izmantojot finansējuma apvienošanas darbības, piemēram, asimetrisku riska dalīšanu vai darījumu izmaksu samazināšanu, kā arī atbalstu sociālās infrastruktūras un prasmju pilnveidei;

| iv) | atbalstu transnacionālajai sadarbībai un partnerībai nolūkā pārnest un izvērst inovatīvus risinājumus; |
| --- | --- |

iv)

atbalstu transnacionālajai sadarbībai un partnerībai nolūkā pārnest un izvērst inovatīvus risinājumus;

| c) | spēju veidošanu, jo īpaši:






  i) | tādiem tīkliem Savienības līmenī, kuri saistīti ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām; |
| --- | --- | --- |

c)

spēju veidošanu, jo īpaši:

i)

tādiem tīkliem Savienības līmenī, kuri saistīti ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām;

| ii) | valstu kontaktpunktiem, kuros sniedz konsultācijas, informāciju un palīdzību saistībā ar EaSI sadaļas īstenošanu; |
| --- | --- |

ii)

valstu kontaktpunktiem, kuros sniedz konsultācijas, informāciju un palīdzību saistībā ar EaSI sadaļas īstenošanu;

| iii) | to dalībvalstu un trešo valstu, kuras ir saistītas ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu, pārvaldes iestādēm, sociālā nodrošinājuma iestādēm un nodarbinātības dienestiem, kuri atbildīgi par darbaspēka mobilitātes veicināšanu, mikrofinansēšanas iestādēm un iestādēm, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem, vai cita veida sociālā ieguldījuma dalībniekiem, kā arī tīklošanās pasākumiem; |
| --- | --- |

iii)

to dalībvalstu un trešo valstu, kuras ir saistītas ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu, pārvaldes iestādēm, sociālā nodrošinājuma iestādēm un nodarbinātības dienestiem, kuri atbildīgi par darbaspēka mobilitātes veicināšanu, mikrofinansēšanas iestādēm un iestādēm, kuras nodrošina finansējumu sociālajiem uzņēmumiem, vai cita veida sociālā ieguldījuma dalībniekiem, kā arī tīklošanās pasākumiem;

| iv) | ieinteresētajām personām, tostarp sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ņemot vērā transnacionālo sadarbību; |
| --- | --- |

iv)

ieinteresētajām personām, tostarp sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ņemot vērā transnacionālo sadarbību;

| d) | komunikācijas un informācijas izplatīšanas aktivitātes, jo īpaši:






  i) | savstarpēju mācīšanos, ko panāk, apmainoties ar paraugpraksi, inovatīvām pieejām, analītisku aktivitāšu rezultātiem, ar salīdzinošo izvērtēšanu un salīdzinošo novērtēšanu; |
| --- | --- | --- |

d)

komunikācijas un informācijas izplatīšanas aktivitātes, jo īpaši:

i)

savstarpēju mācīšanos, ko panāk, apmainoties ar paraugpraksi, inovatīvām pieejām, analītisku aktivitāšu rezultātiem, ar salīdzinošo izvērtēšanu un salīdzinošo novērtēšanu;

| ii) | rokasgrāmatas, ziņojumus, informatīvo materiālu un iniciatīvu popularizēšanu plašsaziņas līdzekļos saistībā ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām; |
| --- | --- |

ii)

rokasgrāmatas, ziņojumus, informatīvo materiālu un iniciatīvu popularizēšanu plašsaziņas līdzekļos saistībā ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām;

| iii) | informācijas sistēmas, ar ko izplata pierādījumus saistībā ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām; |
| --- | --- |

iii)

informācijas sistēmas, ar ko izplata pierādījumus saistībā ar 4. panta 1. punktā izklāstītajām politikas jomām;

| iv) | Padomes prezidentūras pasākumus, kā arī konferences, seminārus un informētības uzlabošanas aktivitātes. |
| --- | --- |

iv)

Padomes prezidentūras pasākumus, kā arī konferences, seminārus un informētības uzlabošanas aktivitātes.

27. pants

Atbalsttiesīgie subjekti

1.   Ievērojot Finanšu regulas 197. pantā noteiktos kritērijus, atbalsttiesīgi ir šādi subjekti:

| a) | tiesību subjekti, kas ir iedibināti kādā no šādām valstīm vai teritorijām:






  i) | dalībvalstī vai aizjūras zemē vai teritorijā, kas ar to ir saistīta; |
| --- | --- | --- |

a)

tiesību subjekti, kas ir iedibināti kādā no šādām valstīm vai teritorijām:

i)

dalībvalstī vai aizjūras zemē vai teritorijā, kas ar to ir saistīta;

| ii) | trešā valstī, kas ir saistīta ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu; |
| --- | --- |

ii)

trešā valstī, kas ir saistīta ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu;

| iii) | darba programmā uzskaitītā trešā valstī, ievērojot šā panta 2. un 3. punktā minētos nosacījumus; |
| --- | --- |

iii)

darba programmā uzskaitītā trešā valstī, ievērojot šā panta 2. un 3. punktā minētos nosacījumus;

| b) | jebkurš tiesību subjekts, kas iedibināts saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija. |
| --- | --- |

b)

jebkurš tiesību subjekts, kas iedibināts saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija.

2.   Tiesību subjekti, kas ir iedibināti trešā valstī, kura nav saistīta ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu, ir izņēmuma kārtā tiesīgi piedalīties, ja tas ir nepieciešams konkrētās darbības mērķu sasniegšanai.

3.   Tiesību subjekti, kas ir iedibināti trešā valstī, kura nav saistīta ar EaSI sadaļu, ievērojot 29. pantu, principā sedz savas dalības izmaksas.

28. pants

Horizontālie principi

1.   Komisija nodrošina, ka visu to darbību, kas saņem atbalstu no EaSI sadaļas, sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzīšanā, ziņošanā par tām un to izvērtēšanā tiek ņemta vērā un veicināta dzimumu līdztiesība, dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana un dzimumperspektīvas integrēšana.

2.   Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai to darbību, kas saņem atbalstu no EaSI sadaļas, sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzīšanā, ziņošanā par tām un to izvērtēšanā novērstu jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Visā EaSI sadaļas sagatavošanā un īstenošanā jo īpaši ņem vērā nepieciešamību nodrošināt piekļuves iespējas personām ar invaliditāti.

29. pants

Trešo valstu dalība

EaSI sadaļā var piedalīties šādas trešās valstis, noslēdzot nolīgumu ar Savienību:

| a) | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas locekles, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis, – saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu;

| b) | valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar tiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm; |
| --- | --- |

b)

valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis – saskaņā ar tiem vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem par minēto valstu dalību Savienības programmās, kas noteikti attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos, un saskaņā ar konkrētajiem nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un minētajām valstīm;

| c) | citas trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti konkrētā nolīgumā par attiecīgās trešās valsts dalību EaSI sadaļā ar noteikumu, ka nolīgums:






  i) | nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, ieguldījumiem un ieguvumiem; |
| --- | --- | --- |

c)

citas trešās valstis saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti konkrētā nolīgumā par attiecīgās trešās valsts dalību EaSI sadaļā ar noteikumu, ka nolīgums:

i)

nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, ieguldījumiem un ieguvumiem;

| ii) | izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas vai sadaļas finansiālo ieguldījumu aprēķinu, un programmu administratīvās izmaksas. |
| --- | --- |

ii)

izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp katras programmas vai sadaļas finansiālo ieguldījumu aprēķinu, un programmu administratīvās izmaksas.

| iii) | trešai valstij nepiešķir tiesības pieņemt lēmumus par EaSI sadaļu; |
| --- | --- |

iii)

trešai valstij nepiešķir tiesības pieņemt lēmumus par EaSI sadaļu;

| iv) | garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

iv)

garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses.

Šā panta pirmās daļas c) punkta ii) apakšpunktā minētais ieguldījums ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu.

III NODAĻA

III NODAĻA

Vispārīgie noteikumi

Vispārīgie noteikumi

30. pants

Savienības finansējuma veidi un īstenošanas metodes

1.   EaSI sadaļā finansējumu var nodrošināt jebkurā no Finanšu regulā noteiktajiem finansiālo ieguldījumu veidiem, jo īpaši kā dotācijas, godalgas, iepirkumu un brīvprātīgus maksājumus starptautiskām organizācijām, kurās Savienība ir locekle vai kuru darbā tā piedalās.

2.   EaSI sadaļu īsteno tieši, kā paredzēts Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, vai netieši – izmantojot struktūras, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā.

Piešķirot dotācijas, vērtēšanas komisija, kas minēta Finanšu regulas 150. pantā, var sastāvēt no ārējiem ekspertiem.

3.   Finansējuma apvienošanas darbības EaSI sadaļā īsteno saskaņā ar Regulu (ES) 2021/523 un Finanšu regulas X sadaļu.

31. pants

Darba programma

1.   EaSI sadaļu īsteno ar Finanšu regulas 110. pantā minēto darba programmu starpniecību. Minēto darba programmu saturu nosaka, ievērojot šīs regulas 25. pantā izklāstītos darbības mērķus un šīs regulas 26. pantā izklāstītās atbalsttiesīgās darbības. Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām.

2.   Komisija uzkrāj zināšanas par darba programmu sagatavošanu, apspriežoties ar 39. panta 8. punktā minēto darba grupu.

3.   Komisija sekmē sinerģiju un nodrošina efektīvu koordināciju starp ESF+ un citiem attiecīgiem Savienības instrumentiem, kā arī starp ESF+ sadaļām.

32. pants

Uzraudzība un ziņošana

Regulas IV pielikumā ir izklāstīti rādītāji, ar kuru palīdzību ziņo par EaSI sadaļas gūtajiem panākumiem virzībā uz 4. panta 1. punktā izklāstīto konkrēto mērķu un 25. pantā izklāstīto darbības mērķu sasniegšanu.

Darbības rezultātu ziņošanas sistēma nodrošina, ka EaSI sadaļas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi un laikus.

Šādā nolūkā Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm nosaka samērīgas ziņošanas prasības.

33. pants

Savienības finanšu interešu aizsardzība

Ja trešā valsts EaSI sadaļā piedalās ar lēmumu, kas pieņemts, ievērojot starptautisku nolīgumu vai pamatojoties uz kādu citu juridisku instrumentu, šī trešā valsts piešķir vajadzīgās tiesības un piekļuvi, lai atbildīgais kredītrīkotājs, OLAF un Revīzijas palāta varētu visaptveroši īstenot savu attiecīgo kompetenci. OLAF gadījumā šādas tiesības ietver tiesības veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, kā paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013.

34. pants

Izvērtēšana

1.   Izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā.

2.   Līdz 2024. gada 31. decembrim, pamatojoties uz pietiekamu informāciju par sadaļas īstenošanu, Komisija sagatavo EaSI sadaļas vidusposma izvērtējumu.

Komisija novērtē programmas sniegumu, ievērojot Finanšu regulas 34. pantu, un jo īpaši programmas efektivitāti, lietderību, saskaņotību, nozīmīgumu un Savienībai pievienoto vērtību, tostarp saistībā ar šīs regulas 28. pantā minētajiem vispārējiem principiem, un, balstoties uz kvalitatīvu un kvantitatīvu informāciju, nosaka panākumus, kas gūti EaSI sadaļas mērķu sasniegšanā.

Vidusposma izvērtējuma pamatā ir uzraudzības gaitā iegūta informācija un saskaņā ar 32. pantu noteikti rādītāji, lai vajadzības gadījumā pielāgotu politiskās un finansēšanas prioritātes.

3.   Līdz 2031. gada 31. decembrim, īstenošanas perioda beigās, Komisija sagatavo EaSI sadaļas galīgo izvērtējumu.

4.   Vidusposma un galīgo izvērtējumu secinājumus kopā ar saviem apsvērumiem Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

35. pants

Revīzijas

Saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības finansējuma izmantošanu.

36. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības līdzekļu saņēmēji atzīst minēto līdzekļu izcelsmi un nodrošina Savienības līdzekļu redzamību – jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā –, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

2.   Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar EaSI sadaļu, saistībā ar darbībām, ko veic saskaņā ar EaSI sadaļu, un saistībā ar iegūtajiem rezultātiem.

EaSI sadaļai piešķirtie finanšu resursi veicina arī korporatīvo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl minētās prioritātes saistītas ar 3. panta 1. un 2. punktā, 4. panta 1. punktā un 25. pantā minētajiem mērķiem.

IV DAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

37. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 17. panta 7. punktā un 23. panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena].

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 17. panta 7. punktā un 23. panta 5. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 17. panta 7. punktu un 23. panta 5. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

38. pants

Komiteju procedūra, ko piemēro dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas minēta Regulas (ES) 2021/... (18) 115. panta 1. punktā. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

39. pants

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar LESD 163. pantu (“ESF+ komiteja”).

2.   Katra dalībvalsts uz laikposmu, kas nav ilgāks par septiņiem gadiem, ieceļ vienu valdības pārstāvi, vienu darba ņēmēju organizāciju pārstāvi, vienu darba devēju organizāciju pārstāvi un vienu aizstājēju katram loceklim. Locekļa prombūtnes gadījumā aizstājējs automātiski ir tiesīgs piedalīties sēdē.

3.   ESF+ komitejā ir pa vienam pārstāvim no katras organizācijas, kas Savienības līmenī pārstāv darba ņēmēju organizācijas un darba devēju organizācijas.

4.   ESF+ komiteja var uz savām – tostarp 7. punktā minēto darba grupu – sanāksmēm uzaicināt ieinteresēto personu pārstāvjus, kuri nepiedalās balsošanā. To vidū var būt Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda, kā arī attiecīgo pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji.

5.   Ja atbalsts tiek sniegts no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, ar ESF+ komiteju apspriežas par plānoto tehniskās palīdzības izmantošanu, kas minēta Regulas (ES) 2021/... (18) 35. pantā, kā arī par citiem jautājumiem, kas ietekmē tādu Savienības līmeņa stratēģiju īstenošanu, kuras ir būtiskas ESF+.

6.   ESF+ komiteja var sniegt atzinumus par:

| a) | jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra, tostarp konkrētām valstīm adresēto ieteikumu un ar Eiropas pusgadu saistīto prioritāšu, piemēram, valstu reformu programmu īstenošanā; |
| --- | --- |

a)

jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra, tostarp konkrētām valstīm adresēto ieteikumu un ar Eiropas pusgadu saistīto prioritāšu, piemēram, valstu reformu programmu īstenošanā;

| b) | jautājumiem, kas saistīti ar Regulu (ES) 2021/... (18) un ir būtiski ESF+; |
| --- | --- |

b)

jautājumiem, kas saistīti ar Regulu (ES) 2021/... (18) un ir būtiski ESF+;

| c) | jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ un ko tai iesniegusi Komisija, un kas nav minēti 5. punktā. |
| --- | --- |

c)

jautājumiem, kas saistīti ar ESF+ un ko tai iesniegusi Komisija, un kas nav minēti 5. punktā.

ESF+ komitejas atzinumus pieņem ar balsojumā derīgi nodoto balsu absolūto vairākumu, un tos iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai informācijai. Komisija rakstiski informē ESF+ komiteju par to, kādā veidā tā ir ņēmusi vērā tās atzinumus.

7.   ESF+ komiteja izveido darba grupas katrai ESF+ sadaļai.

8.   Komisija apspriežas ar darba grupu, kura nodarbojas ar darba programmas EaSI sadaļu. Komisija minēto darba grupu informē par to, kādā veidā tā ir ņēmusi vērā šīs apspriešanās rezultātus. Minētā darba grupa nodrošina, ka darba programma tiek apspriesta ar ieinteresētajām personām, tostarp ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.

40. pants

Pārejas noteikumi, ko piemēro dalīti pārvaldītajai ESF+ sadaļai

Regulu (ES) Nr. 1304/2013, Regulu (ES) Nr. 223/2014 vai jebkuru citu saskaņā ar minētajām regulām pieņemtu aktu turpina piemērot programmām un darbībām, kas saņem atbalstu saskaņā ar minētajām regulām 2014.–2020. gada plānošanas periodā.

41. pants

Pārejas noteikumi, ko piemēro EaSI sadaļai

1.   Regulu (ES) Nr. 1296/2013 atceļ no 2021. gada 1. janvāra. Visas atsauces uz Regulu (ES) Nr. 1296/2013 uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

2.   No EaSI sadaļas īstenošanai paredzētā finansējuma var segt arī tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju starp ESF+ un pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1296/2013.

3.   Lai varētu pārvaldīt darbības, kas līdz 2027. gada 31. decembrim nebūs pabeigtas, vajadzības gadījumā apropriācijas 5. panta 4. punktā paredzēto izmaksu segšanai var iekļaut Savienības budžetā pēc 2027. gada.

4.   Atmaksājumus no finanšu instrumentiem, kas izveidoti ar Regulu (ES) Nr. 1296/2013, iegulda “sociālo investīciju un prasmju politikas loga” finanšu instrumentos, kas minēts Regulas (ES) 2021/523 8. panta 1. punkta d) apakšpunktā.

5.   Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktu pienācīgi pamatotos gadījumos, kas precizēti attiecīgajā finansēšanas lēmumā, un uz noteiktu laiku saskaņā ar šo regulu atbalstītās aktivitātes un ar tām saistītās izmaksas var uzskatīt par atbalsttiesīgām un attiecināmām no 2021. gada 1. janvāra, pat ja tās īstenotas un radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

42. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Attiecībā uz EaSI sadaļu to piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 429, 11.12.2020., 245. lpp.

1

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 84. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. janvāra nostāja (OV C 411, 27.11.2020., 324. lpp.) un Padomes 2021. gada 27. maija nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (OV ...).

4

(1)  Dokumentā ST 6168/21 (2018/0197(COD)) ietvertās regulas numurs.

1

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...), ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004 (OV ...).

5

(2)  Dokumentā ST 6975/21 (2018/0210(COD)) ietvertās regulas numurs..

2

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1305/2013 (2013. gada 17. decembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...) par Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcijas izveidi (OV ...).

7

(3)  Dokumentā 2018/0212(COD) ietvertās regulas numurs.

3

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107., 26.3.2021., 30. lpp.).

8

InvestEU

(9)  Padomes Lēmums (ES) 2020/1512 (2020. gada 13. oktobris) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 344, 19.10.2020., 22. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV ..., ...).

10

(4)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196(COD)) ietvertās regulas numurs.

4

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...), ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (OV ...).

11

(5)  Dokumentā PE 5/21 (2020/0006(COD)) ietvertās regulas numurs.

5

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 223/2014 (2014. gada 11. marts) par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1296/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“EaSI”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai (OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.).

14

EaSI

(15)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...), ar ko izveido Savienības programmu izglītības un mācību, jaunatnes un sporta jomās Erasmus+ un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (OV ...).

16

Erasmus

(6)  Dokumentā PE 32/21 (2018/0191(COD)) ietvertās regulas numurs.

6

(17)  Padomes Ieteikums “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” (2016. gada 19. decembris) (OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada...), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV...).

18

(7)  Dokumentā ST 7064/20 (2018/0224(COD)) ietvertās regulas numurs.

7

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības darbības programmu veselības jomā (“programma “ES – veselībai””) 2021.–2027. gadam un atceļ Regulu (ES) Nr. 282/2014 (OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/691 (2021. gada 28. aprīlis) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (OV ...).

22

(8)  Dokumentā PE 13/21 (2018/0227(COD)) ietvertās regulas numurs.

8

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (OV ...).

23

(9)  Dokumentā ST 14146/20 (2018/0190(COD)) ietvertās regulas numurs.

9

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...), ar ko izveido programmu “Eiropas Solidaritātes korpuss” un atceļ Regulas (ES) 2018/1475 un (ES) Nr. 375/2014 (OV ...).

24

(10)  Dokumentā ST 14153/20 (2018/0230(COD)) ietvertās regulas numurs.

10

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/240 (2021. gada 10. februāris), ar ko izveido tehniskā atbalsta instrumentu (OV L 57, 18.2.2021., 1. lpp.).

25

(11)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196(COD)) ietvertās regulas numurs.

11

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1304/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.).

26

(27)  OV C 241, 29.8.1994., 9. lpp.

27

(12)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196(COD)) ietvertās regulas numurs.

12

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

28

(29)  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

29

(30)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

30

(31)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

32

OLAF

(33)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

33

(34)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

34

(35)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

35

EPPO

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

36

(37)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

37

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

38

(13)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196(COD)) ietvertās regulas numurs.

13

(14)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196(COD)) ietvertās regulas numurs.

14

(15)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196(COD)) ietvertās regulas numurs.

15

(16)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196(COD)) ietvertās regulas numurs.

16

(17)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196(COD)) ietvertās regulas numurs.

17

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

39

(18)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196(COD)) ietvertās regulas numurs.

18

---

I PIELIKUMS

KOPĒJIE RĀDĪTĀJI, KAS ATTIECAS UZ VISPĀRĒJO ATBALSTU, KURU SNIEDZ NO DALĪTI PĀRVALDĪTĀS ESF+ SADAĻAS

Personas dati ir jāsadala pa dzimumiem (sievietes, vīrieši, nebināras personas (1)).

Ja kādus rezultātus iegūt nav iespējams, tad dati, kas attiecas uz minētajiem rezultātiem, nav jāvāc vai jāziņo.

Attiecīgā gadījumā kopējos iznākuma rādītājus var ziņot, balstoties uz darbības mērķgrupu.

1.   Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz darbībām, kuru mērķgrupa ir cilvēki:

| 1.1. | Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir:






  — | bezdarbnieki, tostarp ilgstošie bezdarbnieki (*1), |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

bezdarbnieki, tostarp ilgstošie bezdarbnieki (*1),

| — | ilgstošie bezdarbnieki (*1), |
| --- | --- |

—

ilgstošie bezdarbnieki (*1),

| — | neaktīvas personas (*1), |
| --- | --- |

—

neaktīvas personas (*1),

| — | nodarbinātas personas, tostarp pašnodarbinātas personas (*1), |
| --- | --- |

—

nodarbinātas personas, tostarp pašnodarbinātas personas (*1),

| — | par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits (*1), |
| --- | --- |

—

par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits (*1),

| — | 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits (*1), |
| --- | --- |

—

18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits (*1),

| — | 55 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits (*1), |
| --- | --- |

—

55 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits (*1),

| — | cilvēki ar pamatizglītības otrā posma vai zemāka līmeņa izglītību (ISCED 0–2) (*1), |
| --- | --- |

—

cilvēki ar pamatizglītības otrā posma vai zemāka līmeņa izglītību (ISCED 0–2) (*1),

| — | cilvēki ar vidējo izglītību (ISCED 3) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4) (*1), |
| --- | --- |

—

cilvēki ar vidējo izglītību (ISCED 3) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4) (*1),

| — | cilvēki ar augstāko izglītību (ISCED 5–8) (*1), |
| --- | --- |

—

cilvēki ar augstāko izglītību (ISCED 5–8) (*1),

| — | dalībnieku kopējais skaits (2). |
| --- | --- |

—

dalībnieku kopējais skaits (2).

Šajā punktā uzskaitītos rādītājus nepiemēro ESF+ atbalstam, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstītā konkrēto mērķi; izņēmums ir rādītāji “par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits”, “18 līdz 29 gadus veci jaunieši” un “55 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits”, kā arī “dalībnieku kopējais skaits”.

Ja datus ievāc no reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem, dalībvalstis var izmantot valsts definīcijas.

| 1.2. | Citi kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir:






  — | dalībnieki ar invaliditāti (*2), |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

dalībnieki ar invaliditāti (*2),

| — | trešo valstu valstspiederīgie (*1), |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie (*1),

| — | personas ar ārvalstu izcelsmi (*1), |
| --- | --- |

—

personas ar ārvalstu izcelsmi (*1),

| — | minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*2), |
| --- | --- |

—

minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*2),

| — | bezpajumtnieki vai personas, kuras skar atstumtība mājokļa ziņā (*1), |
| --- | --- |

—

bezpajumtnieki vai personas, kuras skar atstumtība mājokļa ziņā (*1),

| — | dalībnieki no lauku apvidiem (*1) (3). |
| --- | --- |

—

dalībnieki no lauku apvidiem (*1) (3).

Dati jāvāc tikai atbilstošos un relevantos gadījumos.

1.2. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības var noteikt, balstoties uz pamatotām saņēmēja sniegtām aplēsēm.

Attiecībā uz 1.2. punktā uzskaitītajiem rādītājiem dalībvalstis var piemērot valstu definīcijas; izņēmums ir rādītāji “trešo valstu valstspiederīgie” un “dalībnieki no lauku apvidiem”.

2.   Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz subjektiem

Kopējie iznākuma rādītāji, kuri attiecas uz subjektiem, ir:

| — | atbalstu saņēmušo valsts pārvalžu vai valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa sabiedrisko pakalpojumu skaits, |
| --- | --- |

—

atbalstu saņēmušo valsts pārvalžu vai valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa sabiedrisko pakalpojumu skaits,

| — | atbalstu saņēmušo mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu skaits (tai skaitā kooperatīvie uzņēmumi un sociālie uzņēmumi). |
| --- | --- |

—

atbalstu saņēmušo mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu skaits (tai skaitā kooperatīvie uzņēmumi un sociālie uzņēmumi).

Ja datus ievāc no reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem, dalībvalstis var izmantot valsts definīcijas.

3.   Kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem

Kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir:

| — | dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas sākuši meklēt darbu (*1), |
| --- | --- |

—

dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas sākuši meklēt darbu (*1),

| — | dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas iesaistījušies izglītībā vai mācībās (*1), |
| --- | --- |

—

dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas iesaistījušies izglītībā vai mācībās (*1),

| — | dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas sākuši iegūt kvalifikāciju (*1), |
| --- | --- |

—

dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas sākuši iegūt kvalifikāciju (*1),

| — | dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas ir nodarbināti, tai skaitā pašnodarbinātie (*1). |
| --- | --- |

—

dalībnieki, kuri pēc dalības pārtraukšanas ir nodarbināti, tai skaitā pašnodarbinātie (*1).

Šajā punktā uzskaitītie rādītāji neattiecas uz ESF+ atbalstu, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi.

Ja datus ievāc no reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem, dalībvalstis var izmantot valsts definīcijas.

4.   Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem

Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji, kuri attiecas uz dalībniekiem, ir:

| — | dalībnieki, kuri sešus mēnešus pēc aiziešanas ir nodarbināti, tai skaitā pašnodarbinātie (*1), |
| --- | --- |

—

dalībnieki, kuri sešus mēnešus pēc aiziešanas ir nodarbināti, tai skaitā pašnodarbinātie (*1),

| — | dalībnieki, kuri sešus mēnešus pēc aiziešanas atrodas labākā darba tirgus situācijā (*1). |
| --- | --- |

—

dalībnieki, kuri sešus mēnešus pēc aiziešanas atrodas labākā darba tirgus situācijā (*1).

Šajā punktā uzskaitītie rādītāji neattiecas uz ESF+ atbalstu, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi.

Ja datus ievāc no reģistriem vai līdzvērtīgiem avotiem, dalībvalstis var izmantot valsts definīcijas.

Kopējos ilgtermiņa rādītājus, kuri attiecas uz dalībniekiem, paziņo līdz 2026. gada 31. janvārim saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (1) 42. panta 1. punktu, un tos norāda galīgajā snieguma ziņojumā, kas norādīts minētās regulas 43. pantā.

Minimālā prasība – kopējo ilgtermiņa rādītāju, kuri attiecas uz dalībniekiem, pamatā ir reprezentatīva dalībnieku izlase saistībā ar 4. panta 1. punkta a) līdz k) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem. Izlasei ir jānodrošina tāds iekšējais derīgums, lai datus varētu vispārināt konkrētā mērķa līmenī.

---

(1)  Saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

(*1)  Dati, kas tiek paziņoti, ir personas dati saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 4. panta 1. punktu.

(2)  Šo rādītāju aprēķina automātiski, par pamatu ņemot kopējos iznākuma rādītājus, kas saistīti ar nodarbinātības statusu; izņēmums ir ESF+ atbalsts, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi – šajā gadījumā ir jāziņo dalībnieku kopējais skaits.

(*2)  Dati, kas tiek paziņoti, ietver īpašu personas datu kategoriju, kā minēts Regulas (ES) Regulas (ES) 2016/679 9. pantā.

(3)  Šis rādītājs neattiecas uz ESF+ atbalstu, ar ko sekmē 4. panta 1. punkta l) apakšpunktā izklāstīto konkrēto mērķi.

(1)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196(COD)) ietvertās regulas numurs.

---

II PIELIKUMS

KOPĒJIE RĀDĪTĀJI, KAS ATTIECAS UZ ESF+ DARBĪBĀM, KURU MĒRĶIS ATBILSTOŠI 7. PANTA 5. PUNKTA PIRMAJAI DAĻAI IR VISTRŪCĪGĀKO PERSONU SOCIĀLĀ IEKĻAUŠANA SASKAŅĀ AR 4. PANTA 1. PUNKTA L) APAKŠPUNKTĀ IZKLĀSTĪTO KONKRĒTO MĒRĶI

Personas dati ir jāsadala pa dzimumiem (sievietes, vīrieši, nebināras personas (1)).

1.   Kopējie iznākuma rādītāji, kas saistīti ar darbībām, kuru mērķgrupa ir cilvēki

| 1.1. | Kopējie iznākuma rādītāji, kas attiecas uz dalībniekiem, ir:






  — | dalībnieku kopējais skaits, |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

dalībnieku kopējais skaits,

| — | par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits (*1), |
| --- | --- |

—

par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits (*1),

| — | 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits (*1), |
| --- | --- |

—

18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits (*1),

| — | 65 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits (*1). |
| --- | --- |

—

65 gadus vecu un vecāku dalībnieku skaits (*1).

1.1. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības var noteikt, balstoties uz pamatotām saņēmēju sniegtām aplēsēm.

| 1.2. | Citi kopējie iznākuma rādītāji ir:






  — | dalībnieki ar invaliditāti (*2), |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

dalībnieki ar invaliditāti (*2),

| — | trešo valstu valstspiederīgie (*1), |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgie (*1),

| — | tādu dalībnieku skaits, kam ir ārvalstu izcelsme (*1), minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*2), |
| --- | --- |

—

tādu dalībnieku skaits, kam ir ārvalstu izcelsme (*1), minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*2),

| — | bezpajumtnieki vai personas, kuras skar atstumtība mājokļa ziņā (*1). |
| --- | --- |

—

bezpajumtnieki vai personas, kuras skar atstumtība mājokļa ziņā (*1).

Dati jāvāc tikai atbilstošos un relevantos gadījumos.

1.2. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības var noteikt, balstoties uz pamatotām saņēmēja sniegtām aplēsēm.

---

(1)  Saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

(*1)  Dati, kas tiek paziņoti, ir personas dati saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 4. panta 1. punktu.

(*2)  Dati, kas tiek paziņoti, ietver īpašu personas datu kategoriju, kā minēts Regulas (ES) Regulas (ES) 2016/679 9. pantā.

---

III PIELIKUMS

KOPĒJIE RĀDĪTĀJI, KAS ATTIECAS UZ ESF+ ATBALSTU MATERIĀLĀS NENODROŠINĀTĪBAS MAZINĀŠANAI

1.   Iznākuma rādītāji

| 1.1. | Izdalītās pārtikas un preču kopējā monetārā vērtība:






  1.1.1. | pārtikas atbalsta kopējā vērtība (1);






  1.1.1.1. | bezpajumtniekiem paredzētās pārtikas kopējā monetārā vērtība; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

1.1.1.

pārtikas atbalsta kopējā vērtība (1);

1.1.1.1.

bezpajumtniekiem paredzētās pārtikas kopējā monetārā vērtība;

| 1.1.1.2. | citām mērķgrupām paredzētās pārtikas kopējā monetārā vērtība; |
| --- | --- |

1.1.1.2.

citām mērķgrupām paredzētās pārtikas kopējā monetārā vērtība;

| 1.1.2. | izdalīto preču kopējā vērtība (2);






  1.1.2.1. | bērniem paredzēto preču kopējā monetārā vērtība; |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

izdalīto preču kopējā vērtība (2);

1.1.2.1.

bērniem paredzēto preču kopējā monetārā vērtība;

| 1.1.2.2. | bezpajumtniekiem paredzēto preču kopējā monetārā vērtība; |
| --- | --- |

1.1.2.2.

bezpajumtniekiem paredzēto preču kopējā monetārā vērtība;

| 1.1.2.3. | citām mērķgrupām paredzēto preču kopējā monetārā vērtība. |
| --- | --- |

1.1.2.3.

citām mērķgrupām paredzēto preču kopējā monetārā vērtība.

| 1.2. | Kopējais izdalītā pārtikas atbalsta daudzums (tonnās) (1):






  1.2.1. | pārtikas daļa, par kuru no programmas tika segtas tikai transportēšanas, izdalīšanas un uzglabāšanas izmaksas (%); |
| --- | --- | --- |

1.2.

1.2.1.

pārtikas daļa, par kuru no programmas tika segtas tikai transportēšanas, izdalīšanas un uzglabāšanas izmaksas (%);

| 1.2.2. | ESF + līdzfinansētās pārtikas procentuālā daļa saņēmējiem izdalītās pārtikas kopējā apjomā (%). |
| --- | --- |

1.2.2.

ESF + līdzfinansētās pārtikas procentuālā daļa saņēmējiem izdalītās pārtikas kopējā apjomā (%).

1.2.1. un 1.2.2. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības nosaka, balstoties uz pamatotām saņēmēja sniegtām aplēsēm.

2.   Kopējie rezultātu rādītāji

| 2.1. | To galīgo saņēmēju skaits, kuri saņem pārtikas atbalstu






  — | par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits,

| — | 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits, |
| --- | --- |

—

18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits,

| — | sieviešu skaits, |
| --- | --- |

—

sieviešu skaits,

| — | 65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits, |
| --- | --- |

—

65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits,

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte (*1), |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte (*1),

| — | trešo valstu valstspiederīgo skaits (*1), |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgo skaits (*1),

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*1), |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*1),

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*1). |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*1).

| 2.2. | To galīgo saņēmēju skaits, kuri saņem materiālo atbalstu






  — | par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits,

| — | 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits, |
| --- | --- |

—

18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits,

| — | sieviešu skaits, |
| --- | --- |

—

sieviešu skaits,

| — | 65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits, |
| --- | --- |

—

65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits,

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte (*1), |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte (*1),

| — | trešo valstu valstspiederīgo skaits (*1), |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgo skaits (*1),

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*1), |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*1),

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*1). |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*1).

| 2.3. | Tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri izmanto kuponus vai kartes






  — | par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

par 18 gadiem jaunāku bērnu skaits,

| — | 18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits, |
| --- | --- |

—

18 līdz 29 gadus vecu jauniešu skaits,

| — | 65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits, |
| --- | --- |

—

65 gadus vecu un vecāku galīgo saņēmēju skaits,

| — | sieviešu skaits, |
| --- | --- |

—

sieviešu skaits,

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte (*1), |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kuriem ir invaliditāte (*1),

| — | trešo valstu valstspiederīgo skaits (*1), |
| --- | --- |

—

trešo valstu valstspiederīgo skaits (*1),

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*1), |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kam ir ārvalstu izcelsme, un minoritātes (tostarp atstumtas kopienas, piemēram, romi) (*1),

| — | tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*1). |
| --- | --- |

—

tādu galīgo saņēmēju skaits, kuri ir bezpajumtnieki, vai tādu galīgo saņēmēju skaits, kurus skar atstumtība mājokļa ziņā (*1).

2. punktā uzskaitīto rādītāju vērtības nosaka, balstoties uz pamatotām saņēmēja sniegtām aplēsēm.

---

(1)  Šie rādītāji neattiecas uz pārtikas palīdzību, ko sniedz netieši, izmantojot kuponus vai kartes.

(2)  Šie rādītāji neattiecas uz precēm, kuras izsniedz netieši, izmantojot kuponus vai kartes.

(*1)  Var izmantot valstu definīcijas.

---

IV PIELIKUMS

RĀDĪTĀJI, KAS ATTIECAS UZ EaSI SADAĻU

Rādītāji, kas attiecas uz EaSI sadaļu:

| — | analītisko aktivitāšu skaits, |
| --- | --- |

—

analītisko aktivitāšu skaits,

| — | informācijas apmaiņas un savstarpējas mācīšanās aktivitāšu skaits, |
| --- | --- |

—

informācijas apmaiņas un savstarpējas mācīšanās aktivitāšu skaits,

| — | sociālo eksperimentu skaits, |
| --- | --- |

—

sociālo eksperimentu skaits,

| — | spēju veidošanas un tīklošanās aktivitāšu skaits, |
| --- | --- |

—

spēju veidošanas un tīklošanās aktivitāšu skaits,

| — | mērķtiecīgas mobilitātes shēmas ietvaros nodrošināto darbā iekārtošanas gadījumu skaits. |
| --- | --- |

—

mērķtiecīgas mobilitātes shēmas ietvaros nodrošināto darbā iekārtošanas gadījumu skaits.

Datus par rādītāju “Mērķtiecīgas mobilitātes shēmas ietvaros nodrošināto darbā iekārtošanas gadījumu skaits” vāc tikai katru otro gadu.

---

| 16.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 233/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 233/42

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 23/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013

(2021/C 233/02)

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2018. gada 30. maijā iesniedza priekšlikumu Regulai par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+ regula) (1), kas ir daļa no kohēzijas politikas tiesību aktu kopuma 2021.–2027. gadam. Galvenais ESF+ regulas politikas mērķis ir palīdzēt radīt darbspējīgāku un noturīgāku “Sociālo Eiropu” un īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kā arī sociālās un nodarbinātības prioritātes, kas noteiktas Eiropas ekonomikas pārvaldības procesā. Komisija 2020. gada 28. maijā – pēc Covid-19 uzliesmojuma un saistībā ar pārskatīto daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un atveseļošanas pasākumu kopumu – ierosināja dažādus grozījumus kohēzijas politikas tiesību aktu kopumā 2021.–2027. gadam, tostarp ESF+ regulā (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinumu par sākotnējo priekšlikumu pieņēma 2018. gada 17. oktobrī (3) un par grozīto priekšlikumu – 2020. gada 18. septembrī (4). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Reģionu komiteja atzinumu par sākotnējo priekšlikumu pieņēma 2018. gada 5. decembrī (5) un par grozīto priekšlikumu – 2020. gada 14. oktobrī (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eiropas Parlaments 2019. gada 4. aprīļa plenārsesijā pieņēma nostāju pirmajā lasījumā par ESF+ regulu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Strukturālu pasākumu darba grupa ierosināto ESF+ regulu izskatīja vairākās sanāksmēs Bulgārijas, Austrijas, Rumānijas, Somijas, Horvātijas, Vācijas un Portugāles prezidentūru laikā. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2019. gada 3. aprīlī apstiprināja sākotnējo daļējo sarunu pilnvarojumu (7). Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2020. gada 22. jūlijā apstiprināja vēl vienu daļēju pilnvarojumu sarunām ar Eiropas Parlamentu par grozīto Komisijas priekšlikumu ESF+ regulai (8). Turklāt 2020. gada 5. oktobrī Pastāvīgo pārstāvju komiteja daļējo sarunu pilnvarojumu atjaunināja (9), lai ņemtu vērā Eiropadomes secinājumus par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un atveseļošanas pasākumu kopumu, kuri tika pieņemti Eiropadomes 2020. gada 17., 18., 19., 20. un 21. jūlija ārkārtas sanāksmē. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pamatojoties uz minētajiem pilnvarojumiem, prezidentvalstis Somija, Horvātija, Vācija un Portugāle vadīja iestāžu sarunas, kas tika pabeigtas 2021. gada februārī. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Eiropas Parlamenta Nodarbinātības un sociālo lietu (EMPL) komiteja 2021. gada 4. martā apstiprināja iestāžu sarunu iznākumu. EMPL komitejas priekšsēdētājs 2021. gada 5. martā nosūtīja Padomes prezidentvalstij vēstuli, kurā norādīja, ka ieteiks plenārsēdē pieņemt Padomes nostāju bez grozījumiem Parlamenta otrajā lasījumā (pēc tam, kad to būs pārbaudījuši juristi lingvisti). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ņemot vērā minēto vienošanos un pēc juristu lingvistu veiktās pārskatīšanas, Padome 2021. gada 27. maijā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas noteikta LESD 294. pantā, pieņēma nostāju pirmajā lasījumā. |
| --- | --- |

9.

II.   MĒRĶI (3. un 4. pants)

| 10. | Saskaņā ar LESD 149., 153., 164. un 175. pantu ESF+ mērķis cita starpā ir palīdzēt dalībvalstīm un reģioniem panākt augstu nodarbinātības līmeni, taisnīgu sociālo aizsardzību un prasmīgu un izturīgu darbaspēku, kā arī iekļaujošu un saliedētu sabiedrību nolūkā izskaust nabadzību un īstenot principus, kas izklāstīti Eiropas sociālo tiesību pīlārā. Vienlaikus ESF+ atbalsta, papildina un sniedz pievienoto vērtību pašreizējām dalībvalstu politikām minētajās jomās. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ESF+ atbalsta šādus konkrētus mērķus:






  a) | uzlabot visu darba meklētāju piekļuvi nodarbinātībai un aktivizācijas pasākumiem; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

uzlabot visu darba meklētāju piekļuvi nodarbinātībai un aktivizācijas pasākumiem;

| b) | modernizēt darba tirgus iestādes un dienestus, lai varētu novērtēt un paredzēt prasmju vajadzības; |
| --- | --- |

b)

modernizēt darba tirgus iestādes un dienestus, lai varētu novērtēt un paredzēt prasmju vajadzības;

| c) | veicināt sieviešu un vīriešu līdzsvarotu dalību darba tirgū, vienlīdzīgus darba apstākļus un labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

c)

veicināt sieviešu un vīriešu līdzsvarotu dalību darba tirgū, vienlīdzīgus darba apstākļus un labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru;

| d) | veicināt darbinieku, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām, kā arī aktīvas un veselīgas vecumdienas; |
| --- | --- |

d)

veicināt darbinieku, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām, kā arī aktīvas un veselīgas vecumdienas;

| e) | uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, iekļautību, efektivitāti un nozīmīgumu darba tirgū; |
| --- | --- |

e)

uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, iekļautību, efektivitāti un nozīmīgumu darba tirgū;

| f) | sekmēt to, lai – jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām – būtu vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un apmācībai un iespēja to iegūt; |
| --- | --- |

f)

sekmēt to, lai – jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām – būtu vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un apmācībai un iespēja to iegūt;

| g) | veicināt mūžizglītību; |
| --- | --- |

g)

veicināt mūžizglītību;

| h) | veicināt aktīvu iekļaušanu ar mērķi sekmēt vienlīdzīgas iespējas, nediskriminēšanu un aktīvu līdzdalību; |
| --- | --- |

h)

veicināt aktīvu iekļaušanu ar mērķi sekmēt vienlīdzīgas iespējas, nediskriminēšanu un aktīvu līdzdalību;

| i) | sekmēt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko integrāciju; |
| --- | --- |

i)

sekmēt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko integrāciju;

| j) | veicināt marginalizēto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju; |
| --- | --- |

j)

veicināt marginalizēto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju;

| k) | uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un cenas ziņā pieejamiem pakalpojumiem; modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas; uzlabot veselības aprūpes sistēmu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu piekļūstamību, efektivitāti un noturību; |
| --- | --- |

k)

uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un cenas ziņā pieejamiem pakalpojumiem; modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas; uzlabot veselības aprūpes sistēmu un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu piekļūstamību, efektivitāti un noturību;

| l) | veicināt nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto personu sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

l)

veicināt nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto personu sociālo integrāciju;

| m) | mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku vai pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām. |
| --- | --- |

m)

mazināt materiālo nenodrošinātību, piešķirot pārtiku vai pamata materiālo palīdzību vistrūcīgākajām personām.

Turklāt papildus minētajiem konkrētajiem mērķiem ar dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem sniegs ieguldījumu arī politikas mērķos, kas norādīti Kopīgo noteikumu regulas 5. pantā.

| 12. | Ja tas patiešām ir nepieciešams kā pagaidu pasākums, lai reaģētu uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem, ar ESF+ var atbalstīt saīsināta darba laika shēmu finansēšanu (bez prasības, ka tās būtu jākombinē ar aktīviem pasākumiem), kā arī piekļuvi veselības aprūpei, tostarp to personu piekļuvi, kam patlaban nedraud sociālekonomiskā neaizsargātība. |
| --- | --- |

12.

III.   PADOMES NOSTĀJA PIRMAJĀ LASĪJUMĀ – ANALĪZE

a)   Īstenošana dalītā pārvaldībā (7.–24. pants)

| 13. | Padomes nostājā pirmajā lasījumā ir panākts labs līdzsvars starp dažādiem konkrētiem mērķiem, kas jāsasniedz ar ESF+, atspoguļojot galvenās sociālās problēmas, ar kurām Eiropa pašlaik saskaras Eiropas sociālo tiesību pīlāra kontekstā, un tematiskās koncentrācijas prasībām, kas paredz nepieciešamo atbalstu likumdevēju noteiktajām galvenajām jomām (bērnu nabadzība, sociālā iekļaušana, jauniešu bezdarbs, atbalsts vistrūcīgākajām personām un sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošana). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Šajā sakarā panāktā vienošanās par ESF+ resursu tematisko koncentrāciju (7. pants un daļēji 9. pants) paredz, ka:






  — | dalībvalstis vismaz 25 % no saviem dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem piešķirs sociālās iekļaušanas veicināšanai, |
| --- | --- | --- |

14.

—

dalībvalstis vismaz 25 % no saviem dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem piešķirs sociālās iekļaušanas veicināšanai,

| — | dalībvalstis, kurās nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, vidējais skaits 2017.–2019. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju (Eurostat dati), vismaz 5 % no saviem dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem piešķirs minētajām darbībām, |
| --- | --- |

—

dalībvalstis, kurās nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto bērnu, kas jaunāki par 18 gadiem, vidējais skaits 2017.–2019. gadā pārsniedza Savienības vidējo rādītāju (Eurostat dati), vismaz 5 % no saviem dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem piešķirs minētajām darbībām,

| — | dalībvalstis, kurās tādu 15–29 gadus vecu jauniešu, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, vidējais rādītājs 2017.–2019. gadā bija lielāks par Savienības vidējo rādītāju (Eurostat dati), vismaz 12,5 % no saviem dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem piešķirs minētajām darbībām, |
| --- | --- |

—

dalībvalstis, kurās tādu 15–29 gadus vecu jauniešu, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, vidējais rādītājs 2017.–2019. gadā bija lielāks par Savienības vidējo rādītāju (Eurostat dati), vismaz 12,5 % no saviem dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem piešķirs minētajām darbībām,

| — | dalībvalstis vismaz 3 % no saviem dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem piešķirs tam, lai izskaustu tādas ārkārtējas nabadzības veidus, kas visvairāk izraisa sociālo atstumtību, piemēram, bezpajumtniecību, bērnu nabadzību un nenodrošinātību ar pārtiku, |
| --- | --- |

—

dalībvalstis vismaz 3 % no saviem dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem piešķirs tam, lai izskaustu tādas ārkārtējas nabadzības veidus, kas visvairāk izraisa sociālo atstumtību, piemēram, bezpajumtniecību, bērnu nabadzību un nenodrošinātību ar pārtiku,

| — | dalībvalstis katrā programmā pienācīgu summu no dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem piešķirs sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai. Tās dalībvalstis, kurām ir konkrētai valstij adresēts ieteikums šajā jomā, šim mērķim piešķirs arī vismaz 0,25 % no ESF+ līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

dalībvalstis katrā programmā pienācīgu summu no dalīti pārvaldītajiem ESF+ līdzekļiem piešķirs sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanai. Tās dalībvalstis, kurām ir konkrētai valstij adresēts ieteikums šajā jomā, šim mērķim piešķirs arī vismaz 0,25 % no ESF+ līdzekļiem.

| 15. | Situācijā, kad inovācijai un transnacionālai sadarbībai sociālajā jomā ir arvien lielāka nozīme, dalībvalstis atbalstīs arī sociālās inovācijas un sociālo eksperimentu darbības, pastiprinās augšupējas pieejas, kas balstās uz partnerībām (14. pants), un tām būs arī iespēja veicināt un atbalstīt transnacionālās sadarbības darbības saskaņā ar jebkuru no ESF+ konkrētajiem mērķiem (15. pants). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Tajā pašā laikā dalīti pārvaldītajā ESF+ sadaļā ir skaidri norādīts, kāda veida atbalsts nav atbalsttiesīgs (16. pants). Nevar atbalstīt zemes un nekustamā īpašuma iegādi un infrastruktūras iegādi. Tāpat arī mēbeļu, iekārtu un transportlīdzekļu iegāde (izņemot gadījumus, kad šāda iegāde vajadzīga, lai izpildītu darbības mērķi, vai šādi priekšmeti ir pilnībā nolietoti, vai šādu priekšmetu iegāde ir visekonomiskākais risinājums) nav attiecināmas izmaksas. |
| --- | --- |

16.

| 17. | III nodaļa (18.–24. pants) attiecas vienīgi uz materiālo palīdzību, kas tiks sniegta no agrāk par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām dēvētā fonda, aptverot atbalsta principus, noteikumus par ziņošanu, atbilstību, rādītājus un revīziju pasākumiem saskaņā ar materiālās nenodrošinātības mazināšanai paredzēto ESF+ atbalstu. Padomes nostājā pirmajā lasījumā saglabāta šīs nodaļas struktūra no Komisijas priekšlikuma, saglabājot īpašu pieeju un neieviešot stingrākus noteikumus (piemēram, attiecībā uz datu sniegšanu par rādītājiem vai noteikumus par revīzijas taku) attiecībā uz šiem darbību veidiem, kuriem ir zemākas sliekšņvērtības dalībai un kuri tādējādi ir mazāk administratīvi apgrūtinoši. |
| --- | --- |

17.

b)   Īstenošana tiešajā un netiešajā pārvaldībā (25.–36. pants)

| 18. | Padomes nostāja pirmajā lasījumā attiecībā uz Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu (EaSi sadaļa) ietver noteikumus par darbības mērķiem, atbalsttiesīgām darbībām un subjektiem, asociētajām trešām valstīm, ES finansējuma veidiem un Savienības finanšu interešu aizsardzību, kā arī citiem īstenošanas jautājumiem (piemēram, darba programma, uzraudzība un ziņošana, izvērtēšana, revīzijas, informācija, komunikācija un publicitāte). |
| --- | --- |

18.

| 19. | EaSI sadaļas darbības mērķi būs šādi (25. pants):






  a) | izstrādāt augstvērtīgas salīdzinošās analītiskās zināšanas; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

izstrādāt augstvērtīgas salīdzinošās analītiskās zināšanas;

| b) | veicināt efektīvu un iekļaujošu informācijas apmaiņu, savstarpēju mācīšanos, salīdzinošo izvērtēšanu un dialogu par attiecīgo politiku; |
| --- | --- |

b)

veicināt efektīvu un iekļaujošu informācijas apmaiņu, savstarpēju mācīšanos, salīdzinošo izvērtēšanu un dialogu par attiecīgo politiku;

| c) | atbalstīt sociālos eksperimentus un veidot ieinteresēto personu spējas; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt sociālos eksperimentus un veidot ieinteresēto personu spējas;

| d) | veicināt darba ņēmēju brīvprātīgu ģeogrāfisko mobilitāti un palielināt nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

d)

veicināt darba ņēmēju brīvprātīgu ģeogrāfisko mobilitāti un palielināt nodarbinātības iespējas;

| e) | atbalstīt tādas tirgus ekosistēmas izstrādi, kas tiek veidota saistībā ar mikrofinansējuma nodrošināšanu mikrouzņēmumiem darbības uzsākšanas un izvēršanas posmos; |
| --- | --- |

e)

atbalstīt tādas tirgus ekosistēmas izstrādi, kas tiek veidota saistībā ar mikrofinansējuma nodrošināšanu mikrouzņēmumiem darbības uzsākšanas un izvēršanas posmos;

| f) | atbalstīt tīklošanos Savienības līmenī un dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un to starpā un palīdzēt veidot viņu institucionālās spējas; |
| --- | --- |

f)

atbalstīt tīklošanos Savienības līmenī un dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un to starpā un palīdzēt veidot viņu institucionālās spējas;

| g) | atbalstīt sociālo uzņēmumu attīstību un sociālo investīciju tirgu rašanos; |
| --- | --- |

g)

atbalstīt sociālo uzņēmumu attīstību un sociālo investīciju tirgu rašanos;

| h) | sniegt norādījumus tādas sociālās infrastruktūras izveidei, kāda ir vajadzīga Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai; |
| --- | --- |

h)

sniegt norādījumus tādas sociālās infrastruktūras izveidei, kāda ir vajadzīga Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai;

| i) | atbalstīt transnacionālo sadarbību, lai paātrinātu inovatīvu risinājumu pārnesi un veicinātu to izvēršanu; un |
| --- | --- |

i)

atbalstīt transnacionālo sadarbību, lai paātrinātu inovatīvu risinājumu pārnesi un veicinātu to izvēršanu; un

| j) | atbalstīt attiecīgo starptautisko sociālo un darba standartu ieviešanu. |
| --- | --- |

j)

atbalstīt attiecīgo starptautisko sociālo un darba standartu ieviešanu.

| 20. | EaSI sadaļā var atbalstīt arī šādas darbības (26. pants):






  a) | analītiskas aktivitātes, tostarp tādas, kas saistītas ar trešām valstīm; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

analītiskas aktivitātes, tostarp tādas, kas saistītas ar trešām valstīm;

| b) | politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

politikas īstenošanu;

| c) | spēju veidošanu; |
| --- | --- |

c)

spēju veidošanu;

| d) | komunikācijas un informācijas izplatīšanas aktivitātes. |
| --- | --- |

d)

komunikācijas un informācijas izplatīšanas aktivitātes.

c)   Citi noteikumi (37. līdz 42. pants)

| 21. | Papildus standarta noteikumiem citos tiesību aktos, piemēram, tiem, kas saistīti ar deleģēšanas īstenošanu un komiteju procedūru (šajā gadījumā attiecībā uz dalīti pārvaldīto ESF+ sadaļu), Padomes nostāja pirmajā lasījumā saskaņā ar 39. pantu nodrošina saskaņā ar LESD 163. pantu izveidotās komitejas iesaistīšanos, kura var sniegt atzinumus par attiecīgajiem ESF+ jautājumiem un izveidot darba grupas katrai ESF+ sadaļai. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Lai nodrošinātu atbalsta sniegšanas nepārtrauktību attiecīgajā politikas jomā un lai ļautu to īstenot no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, Padomes nostāja pirmajā lasījumā saskaņā ar 42. pantu uzskata par lietderīgu regulu attiecībā uz EaSI sadaļu piemērot ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

22.

IV.   SECINĀJUMS

| 23. | Padomes nostāja pirmajā lasījumā atspoguļo kompromisu, kas ar Komisijas atbalstu panākts sarunās starp Padomi un Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Padome uzskata, ka tās nostājas pirmajā lasījumā ir līdzsvarots teksts, kas atbilst visiem ESF+ regulas mērķiem. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Dok. ST 9573/18 + ADD 2.

(2)  Dok. ST 8394/20.

(3)  OV C 62, 15.2.2019., 165. lpp.

(4)  OV C 429, 11.12.2020., 245. lpp.

(5)  OV C 86, 7.3.2019., 84. lpp.

(6)  OV C 440, 18.12.2020., 191. lpp.

(7)  Dok. 7982/19.

(8)  Dok. 9431/20.

(9)  Dok. 10881/20.

---