# Az Európai Unió C 51/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 51 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. március 1. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 51

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. március 1.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Információ |
| | Bizottság |
| 2005/C 051/1 | Euro átváltási árfolyamok | 1 |
| 2005/C 051/2 | Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan | 2 |
| 2005/C 051/3 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3750 – EQT/SANITEC) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 5 |
| 2005/C 051/4 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3728 – AUTOGRILL/ALTADIS/ALDEASA) (
  1
  ) | 6 |
| 2005/C 051/5 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3564 – CVC/ANI PRINTING INKS) (
  1
  ) | 7 |
| 2005/C 051/6 | Közlemény Írország részéről a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján – Közlemény a 2005. évi engedélyezési fordulóra vonatkozóan – North East Rockall-medence | 8 |
| 2005/C 051/7 | Állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás: C 29/2004 (ex N 328/2003) – Regionálistörvény-tervezet, a Giunta Regionale 2003. június 17-i 16/54 döntése kapcsán – A villasori cukorfinomító támogatásai a 2001 és 2002-es szárazság következtében elszenvedett veszteségek miatt (Szardínia) – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően | 9 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Információ

Bizottság

2005/C 051/1

Euro átváltási árfolyamok

1

2005/C 051/2

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

2

2005/C 051/3

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3750 – EQT/SANITEC) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

5

2005/C 051/4

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3728 – AUTOGRILL/ALTADIS/ALDEASA) (
  1
  )

1

6

2005/C 051/5

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3564 – CVC/ANI PRINTING INKS) (
  1
  )

1

7

2005/C 051/6

Közlemény Írország részéről a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján – Közlemény a 2005. évi engedélyezési fordulóra vonatkozóan – North East Rockall-medence

8

2005/C 051/7

Állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás: C 29/2004 (ex N 328/2003) – Regionálistörvény-tervezet, a Giunta Regionale 2003. június 17-i 16/54 döntése kapcsán – A villasori cukorfinomító támogatásai a 2001 és 2002-es szárazság következtében elszenvedett veszteségek miatt (Szardínia) – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

9

| | II   Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Bizottság |
| 2005/C 051/8 | A Luxemburgi Nagyhercegség kezdeményezése az Europol alkalmazottaira alkalmazandó alapfizetések és juttatások kiigazításáról szóló tanácsi határozat tekintetében | 15 |

II   Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe alapján elfogadott jogi aktusok

Bizottság

2005/C 051/8

A Luxemburgi Nagyhercegség kezdeményezése az Europol alkalmazottaira alkalmazandó alapfizetések és juttatások kiigazításáról szóló tanácsi határozat tekintetében

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Információ

Bizottság

| 1.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/1

---

Euro átváltási árfolyamok (1)

2005. február 28.

(2005/C 51/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3257 |
| JPY | Japán yen | 138,04 |
| DKK | Dán korona | 7,443 |
| GBP | Angol font | 0,68975 |
| SEK | Svéd korona | 9,0576 |
| CHF | Svájci frank | 1,5392 |
| ISK | Izlandi korona | 80,33 |
| NOK | Norvég korona | 8,22 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9559 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5838 |
| CZK | Cseh korona | 29,743 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar Forint | 241,84 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6961 |
| MTL | Máltai líra | 0,4315 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9066 |
| ROL | Román lej | 36 433 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,7 |
| SKK | Szlovák korona | 37,874 |
| TRY | Török líra | 1,7009 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,673 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,634 |
| HKD | Hong Kong-i dollár | 10,3396 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8178 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1562 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 333,79 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,6734 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3257

JPY

Japán yen

138,04

DKK

Dán korona

7,443

GBP

Angol font

0,68975

SEK

Svéd korona

9,0576

CHF

Svájci frank

1,5392

ISK

Izlandi korona

80,33

NOK

Norvég korona

8,22

BGN

Bulgár leva

1,9559

CYP

Ciprusi font

0,5838

CZK

Cseh korona

29,743

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar Forint

241,84

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6961

MTL

Máltai líra

0,4315

PLN

Lengyel zloty

3,9066

ROL

Román lej

36 433

SIT

Szlovén tolar

239,7

SKK

Szlovák korona

37,874

TRY

Török líra

1,7009

AUD

Ausztrál dollár

1,673

CAD

Kanadai dollár

1,634

HKD

Hong Kong-i dollár

10,3396

NZD

Új-zélandi dollár

1,8178

SGD

Szingapúri dollár

2,1562

KRW

Dél-Koreai won

1 333,79

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,6734

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 1.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/2

---

Bejegyzési kérelem közzététele a 2081/92/EGK rendelet 6. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint az eredetmegjelölések és a földrajzi elnevezések védelmére vonatkozóan

(2005/C 51/02)

Jelen közlemény a fent említett rendelet 7. és 12d. cikke értelmében kifogásolási jogot ad. Mindennemű, erre a kérelemre vonatkozó kifogásolást egy tagállam illetékes hatóságai, egy WTO-tagország vagy egy, a 12. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint elismert harmadik ország közvetítésével kell továbbítani a jelen közlemény megjelenésétől számított hat hónapon belül. A közleményt a következő tényezők, nevezetesen a 4.6. pont teszik indokolttá, melyek alapján a 2081/92/EGK rendelet értelmében a kérelem megalapozottnak tekintett.

ÖSSZEFOGLALÓ ADATLAP

A TANÁCS 2081/92/EGK RENDELETE

„JAMON DE TREVELEZ”

EK-szám: ES/00309/20.08.2003

OEM ( ) OFJ (X)

Ez a nyomtatvány csupán információs célzattal lett kiállítva. A teljes tájékoztatásért, különösen az OEM és OFJ hatálya alá tartozó termékek gyártóiról, kérem igényeljen teljes termékleírást a nemzeti hatóságtól vagy az Európai Bizottságtól (1).

1.   A tagállam felelős hivatal:

| Név: | Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España. |
| --- | --- |
| Cím: | Paseo Infanta Isabel, 1, E-28071 – MADRID |

Név:

Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España.

Cím:

Paseo Infanta Isabel, 1, E-28071 – MADRID

2.   Kérelmezői csoport:

| 2.1. | Név: |
| --- | --- |

2.1.

Név:

ASOCIACIÓN DE INDUSTRIALES DEL JAMÓN DE TREVÉLEZ

| 2.2. | Cím: |
| --- | --- |

2.2.

Cím:

| Ayuntamiento de Trevélez, s/n |
| --- |
| 18417 Trevélez (Granada) ESPAÑA |
| Teléfono: (34) 958858534 – Fax: (34) 958254729 |

Ayuntamiento de Trevélez, s/n

18417 Trevélez (Granada) ESPAÑA

Teléfono: (34) 958858534 – Fax: (34) 958254729

| 2.3. | Összetétel: |
| --- | --- |

2.3.

Összetétel:

termelő/feldolgozó (X) egyéb ( )

3.   Terméktípus:

Sonka. 1.2. osztály, Húskészítmények (hőkezelt, sózott, füstölt)

4.   A termékleírás leírása:

(A 4. paragrafus 2. bekezdésében foglalt követelmények összefoglalása)

4.1.   Név:

„Jamón de Trevélez”

4.2.   Leírás: bőrrel és körömmel együtt tartósított, gömbölyded formájú sonka. Az érlelés minimális időtartama a nyers sonka súlyától függően 14, 17 vagy 20 hónap. Színe vörös, vágáskor csillogó, zsírja az izmot részben átszövi. Húsa ízletes, kevéssé sós. Zsírja kenhető, csillogó sárgásfehér színű, kellemes ízű.

4.3.   Földrajzi terület: A termelési terület Granada tartomány keleti részén, a Sierra Nevada Nemzeti Park déli oldalán helyezkedik el, ahol a környezeti feltételek, többek között a magasság (1 200 méter feletti), a növényzet, a hőmérséklet és a páratartalom adják meg a termék hagyományosan sajátos jellegét. A termelési területen az alábbi helységek találhatók: Trevélez, Juviles, Busquístar, Pórtugos, La Tahá, Bubión, Capileira és Bérchules.

4.4.   Eredetbizonyíték: Az oltalom alatt álló sonkák készítéséhez szánt sertéscombokat a Szabályozó Tanács által ellenőrzött, számozott zárjeggyel látják el. A Szabályozó Tanács a termelési területen található minden egyes vállalkozásnál ellenőrzi, hogy a zárjeggyel ellátott sertéscombok megfelelnek-e a sonkákra előírt követelményeknek. A sonkák feldolgozását a Szabályozó Tanács által vezetett Sózók-Szárítók vagy Szárítók nyilvántartásába felvett vállalkozások végzik.

4.5.   Előállítási eljárás: A különleges megjelöléssel védett sonkák készítésére szánt sertéscomb termelésére alkalmas sertésállomány a Landrace, Large White és Duroc Jersey fajták keresztezéséből származik.

A sertéscombok kasztrált hímekből vagy nőstényekből származnak, amelyeknek a félhártyás izomban mért pH értéke 5,5 és 6,4 között van. A pH értéket az állat leölése utáni legalább 24 óra elteltével kell mérni. A nyers sertéscombok súlya meghaladja a 11,3 kg-ot. A sertéscombok szállítása a vágóhídról a tartósító és érlelő helyekig mindig a hatályos rendelkezésnek megfelelő járművel történik oly módon, hogy a sózó csarnokba való beérkezésükkor a sertéscombok belsejében mért hőmérséklet 1–3 °C között, a felszíntől számított 1 cm-es mélységben mért hőmérséklet pedig 4 °C alatt legyen.

Minden védett sonka előállítására szánt sertéscombot a vállalkozás zárjeggyel lát el, amely garantálja, hogy azok pályázhatnak a különleges védelemre. Az említett zárjegyet úgy kell feltenni, hogy azt ne lehessen újból felhasználni. A zárjegyet a Szabályozó Tanács ellenőrzi, beszámozza, és azt érvénytelenítheti vagy visszavonhatja abban az esetben, ha a sertéscomb az előállítási folyamat bármely szakaszában kizárásra kerül.

A Szabályozó Tanács határozza meg a zárjegy formáját, típusát és méretét, ő adja meg az elhelyezésére vonatkozó irányelveket annak érdekében, hogy a zárjegy a feldolgozási folyamat során végzett műveletek során mindvégig látható és olvasható maradjon. A Szabályozó Tanács legalább három, jól megkülönböztethető típusú zárjegyet határoz meg, amellyel minden egyes sertéscomb a nyers állapotban mért súlya alapján az alábbi kategóriákba sorolható:

11,3 és 12,3 kg közötti sertéscomb,

12,3 és 13,5 kg közötti sertéscomb,

13,5 kg feletti sertéscomb.

A Szabályozó Tanács ellenőrzi minden vállalkozásnál, hogy a zárjeggyel ellátott sertéscombok megfelelnek-e a különleges megjelölésre kiválasztott sonkákra vonatkozó előírásoknak. Ellenkező esetben, a sertéscomb a zárjegy visszavonásával és érvénytelenítésével kizárásra kerül.

Feldolgozási fázisok:

Sózás:

A sózás célja, hogy a só bejusson az izomba, elősegítve a sonka későbbi száradását és tökéletes tartósítását.

Mosás:

A sózás befejeztével a sonkákat ivóvízzel lemossák, hogy eltávolítsák a felszínükre rakódott sóréteget.

Sózást követő fázis:

Ezt követően a sonka a sózást követő fázisba kerül, ahol természetes környezetben lassan és fokozatosan szárad, ami elősegíti a sónak az izomban történő egyenletes eloszlását.

Szárítás-Érlelés:

A súly szerint osztályozott sonkát átszállítják a szárítóba, ahol természetes hőmérsékleten és páratartalom mellett, felakasztva tárolják.

A teljes folyamat során a sonkának legalább 35 %-ot kell veszítenie a súlyából. Ha ez nem következik be, az érlelést a nyers állapotban mért súlykategóriára meghatározott minimális érlelési időtartamhoz képest 3 hónappal meg kell hosszabbítani.

4.6.   Kapcsolat:

Történeti hagyomány:

A trevélezi sonka elismert, és több mint 200 éve hozzátartozik Alpujarra magaslati környezetéhez. Számos idevonatkozó 19. századi irodalmi utalást találunk, a legjelentősebbet 1862-ből, amelyben. Őfelsége II. Isabel spanyol királynő is elégedetten nyilatkozott a trevélezi sonka minőségéről. Ma is léteznek a megyében olyan cégek, amelyek több mint 50 éve foglalkoznak ennek a sonkának a készítésével.

Természeti hagyomány:

A trevélezi sonka jellegzetes organoleptikus tulajdonságait annak a természetes környezetnek köszönheti, ahol készítik (a Sierra Nevada Nemzeti Park közép-alsó térsége), amelynek környezete, éghajlata és növényzete teszi lehetővé egy specifikus mikrobiológiai flóra létrejöttét. Azon a magasságon, ahol a trevélezi sonkát készítik, vagyis 1 200 és 1 900 m feletti magasságon találhatók a tölgyesek és a Sierra Nevadában gyakori számos növényfaj. Az éghajlatot illetően, a hideg övezet a megyében az 1 200 m-es magasságban fekvő területek és a Sierra Nevada csúcsai között terül el, ahol télen bőségesen havazik és hűvös a nyár.

4.7.   Ellenőrző szervezet:

| Név: | Consejo Regulador de la Denominación Específica „Jamón de Trevélez”. |
| --- | --- |
| Cím: | Plaza Francisco Abellan s/n
  18.417 Trevélez, Granada – ESPAÑA |
| Tel.: | (34) 958858582 |
| Fax: | (34) 958858903 |

Név:

Consejo Regulador de la Denominación Específica „Jamón de Trevélez”.

Cím:

Plaza Francisco Abellan s/n

18.417 Trevélez, Granada – ESPAÑA

Tel.:

(34) 958858582

Fax:

(34) 958858903

A Szabályozó Tanács megfelel az EN-45011A szabványnak.

4.8.   Címkézés: A címkén a „Jamón de Trévelez” különleges megjelölés kötelező jelleggel szerepel. A címkéket a Szabályozó Tanács engedélyezi. A számozott hátcímkéket a Szabályozó Tanács bocsátja ki.

4.9.   Nemzeti követelmények:

| — | 25/1970., 1970. december 2-i, szőlőre, borra és alkoholokra vonatkozó szabályzatról szóló törvény. |
| --- | --- |

—

25/1970., 1970. december 2-i, szőlőre, borra és alkoholokra vonatkozó szabályzatról szóló törvény.

| — | A 25/1970. törvény szabályzatát jóváhagyó 835/1972., 1972. március 23-i rendelet. |
| --- | --- |

—

A 25/1970. törvény szabályzatát jóváhagyó 835/1972., 1972. március 23-i rendelet.

| — | 1994. január 25-i rendelet, amelyben pontosításra kerül a spanyol törvénykezés és a 2081/92 EGK szabályzat közti megfelelőség, a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek védett megjelölésének és földrajzi jelzésének témájában. |
| --- | --- |

—

1994. január 25-i rendelet, amelyben pontosításra kerül a spanyol törvénykezés és a 2081/92 EGK szabályzat közti megfelelőség, a mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek védett megjelölésének és földrajzi jelzésének témájában.

| — | 1643/1999., 1999. október 22-i királyi rendelet, mely szabályozza az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések Közösségi Nyilvántartásába történő bejegyzése iránti kérelmek ügyintézési eljárását. |
| --- | --- |

—

1643/1999., 1999. október 22-i királyi rendelet, mely szabályozza az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések Közösségi Nyilvántartásába történő bejegyzése iránti kérelmek ügyintézési eljárását.

---

(1)  Európai Bizottság – Mezőgazdasági Főigazgatóság – Mezőgazdasági termékek minőségének politikája – B-1049 Brüsszel.

---

| 1.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/5

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.3750 – EQT/SANITEC)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2005/C 51/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2005. február 22-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett vállalati összefonódásról, mely szerint az EQT IV Alap („EQT IV”, Guernsey, Channel-szigetek) irányítása alá tartozó Ceasar, mely maga az EQT Csoport tagja, teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a BC Funds irányítása alá tartozó Sanitec International S.A. („Sanitec”, Finnország) vállalat felett, részesedés vásárlása útján. |
| --- | --- |

1.

2005. február 22-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett vállalati összefonódásról, mely szerint az EQT IV Alap („EQT IV”, Guernsey, Channel-szigetek) irányítása alá tartozó Ceasar, mely maga az EQT Csoport tagja, teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a BC Funds irányítása alá tartozó Sanitec International S.A. („Sanitec”, Finnország) vállalat felett, részesedés vásárlása útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | az EQT Csoport egy magántőke portfolió vállalat, mely az EQT IV Alaphoz hasonló alapokat kezel. Ceasar a Sanitec megvásárlása céljából létrehozott holding vállalat; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

az EQT Csoport egy magántőke portfolió vállalat, mely az EQT IV Alaphoz hasonló alapokat kezel. Ceasar a Sanitec megvásárlása céljából létrehozott holding vállalat;

| — | a Sanitec fürdőszobai kerámiákat, fürdő- és zuhany termékeket tervez, gyárt és forgalmaz. |
| --- | --- |

—

a Sanitec fürdőszobai kerámiákat, fürdő- és zuhany termékeket tervez, gyárt és forgalmaz.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3750 – EQT/SANITEC a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3750 – EQT/SANITEC a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  Elérhető a Verseny Főigazgatóság honlapján:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 1.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/6

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.3728 – AUTOGRILL/ALTADIS/ALDEASA)

(2005/C 51/04)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2005. február 22-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott az Edizione Holding S.p.A. irányítása alá tartozó Autogrill S.p.A. („Autogrill”, Olaszország) és az Altadis S.A. („Altadis”, Franciaország, Spanyolország) vállalatok tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint az Aldeasa S.A. („Aldeasa”, Spanyolország) vállalat felett 2005. január 28-án meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján. |
| --- | --- |

1.

2005. február 22-én a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott az Edizione Holding S.p.A. irányítása alá tartozó Autogrill S.p.A. („Autogrill”, Olaszország) és az Altadis S.A. („Altadis”, Franciaország, Spanyolország) vállalatok tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint az Aldeasa S.A. („Aldeasa”, Spanyolország) vállalat felett 2005. január 28-án meghirdetett nyilvános vételi ajánlat útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | Autogrill esetében: élelmiszerek kereskedelmi forgalmazása, gyors étkezdék működtetése autópályák mellett, vasúti pályaudvarokon és reptereken; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

Autogrill esetében: élelmiszerek kereskedelmi forgalmazása, gyors étkezdék működtetése autópályák mellett, vasúti pályaudvarokon és reptereken;

| — | Altadis esetében: dohánytermékek gyártása és nagykereskedelme; logisztikai szolgáltatások; |
| --- | --- |

—

Altadis esetében: dohánytermékek gyártása és nagykereskedelme; logisztikai szolgáltatások;

| — | Aldeasa esetében: kiskereskedelmi szolgáltatások reptereken. |
| --- | --- |

—

Aldeasa esetében: kiskereskedelmi szolgáltatások reptereken.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3728 – AUTOGRILL/ALTADIS/ALDEASA a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3728 – AUTOGRILL/ALTADIS/ALDEASA a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 1.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/7

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3564 – CVC/ANI PRINTING INKS)

(2005/C 51/05)

(EGT vonatkozású szöveg)

2004. október 28-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek; |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek;

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32004M3564. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32004M3564. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 1.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/8

---

Közlemény Írország részéről a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján

Közlemény a 2005. évi engedélyezési fordulóra vonatkozóan – North East Rockall-medence

(2005/C 51/06)

A fent említett irányelv 3. cikke (2) bekezdés a) pontjának megfelelően a távközlésért, tengeri ügyekért és természeti forrásokért felelős miniszter ezúton értesítést tesz közzé az
  Európai Közösségek Hivatalos Lapjának 94/C számában 299/04 hivatkozási számon 1994. október 27-én kihirdetett előző értesítés óta az engedélyezhető területek tekintetében bekövetkezett változásról.

Határmenti szénhidrogén-kitermelés engedélyezési forduló a North East Rockall-medencében

Egy 65 teljes tömbből és 12 rész-tömbből álló terület a North East Rockall medencében került határmenti területként kijelölésre és kiválasztásra egy petróleum kitermelés engedélyezési fordulóba való felvételre. 2005. május 31-ig, a forduló lezárásának határnapjáig, sem kitermelési engedély, sem engedélyezési lehetőség nem kerül kiadásra a forduló egyik tömbjének vonatkozásában sem.

A tömbök jegyzéke (65 teljes tömb és 12 rész-tömb)

| | Tömbök 4/11 (rész), 4/12 (part), 4/13 (rész), 4/16, 4/17, 4/18 (rész), 4/19 (rész), 4/20 (rész), 4/21, 4/22, 4/23, 4/24, 4/25, 4/26, 4/27, 4/28, 4/29, 4/30 |
| --- | --- |

Tömbök 4/11 (rész), 4/12 (part), 4/13 (rész), 4/16, 4/17, 4/18 (rész), 4/19 (rész), 4/20 (rész), 4/21, 4/22, 4/23, 4/24, 4/25, 4/26, 4/27, 4/28, 4/29, 4/30

| | tömbök 5/16 (rész), 5/17 (part), 5/18 (rész), 5/19, 5/20, 5/18 (rész), 5/19 (rész), 5/20 (rész), 5/21, 5/22, 5/23, 5/24, 5/25 (rész), 5/26, 5/27, 5/28, 5/29, 5/30 |
| --- | --- |

tömbök 5/16 (rész), 5/17 (part), 5/18 (rész), 5/19, 5/20, 5/18 (rész), 5/19 (rész), 5/20 (rész), 5/21, 5/22, 5/23, 5/24, 5/25 (rész), 5/26, 5/27, 5/28, 5/29, 5/30

| | Tömbök 10/18, 10/19, 10/20, 10/23, 10/24, 10/25, 10/28, 10/29, 10/30 |
| --- | --- |

Tömbök 10/18, 10/19, 10/20, 10/23, 10/24, 10/25, 10/28, 10/29, 10/30

| | Tömbök 11/1, 11/2, 11/3, 11/4, 11/5, 11/6, 11/7, 11/8, 11/9, 11/10, 11/11, 11/12, 11/13, 11/14, 11/15, 11/16, 11/17, 11/18, 11/19, 11/21, 11/22, 11/26, 11/27 |
| --- | --- |

Tömbök 11/1, 11/2, 11/3, 11/4, 11/5, 11/6, 11/7, 11/8, 11/9, 11/10, 11/11, 11/12, 11/13, 11/14, 11/15, 11/16, 11/17, 11/18, 11/19, 11/21, 11/22, 11/26, 11/27

| | Tömbök 12/1, 12/6 |
| --- | --- |

Tömbök 12/1, 12/6

| | Tömbök 18/2, tömbök 18/3, 18/4, 18/5, 18/7, 18/8, 18/9, 18/10 |
| --- | --- |

Tömbök 18/2, tömbök 18/3, 18/4, 18/5, 18/7, 18/8, 18/9, 18/10

| | Tömbök 19/1, 19/6 |
| --- | --- |

Tömbök 19/1, 19/6

Zárónap: 2005. március 31., kedd

A 2005. évi North Eath Rockall-medence engedélyezési forduló további részleteire vonatkozó tájékoztatás beszerezhető:

| Petroleum Affairs Division, |
| --- |
| Department of Communications, Marine and Natural Resources, |
| Beggars Bush, |
| Haddington Road, |
| Dublin 4, |
| Ireland |
| Honlap: www.pad.ie |
| Telefon: (353-1) 678 26 93 |

Petroleum Affairs Division,

Department of Communications, Marine and Natural Resources,

Beggars Bush,

Haddington Road,

Dublin 4,

Ireland

Honlap: www.pad.ie

Telefon: (353-1) 678 26 93

---

| 1.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/9

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – OLASZORSZÁG

Állami támogatás: C 29/2004 (ex N 328/2003) – Regionálistörvény-tervezet, a Giunta Regionale 2003. június 17-i 16/54 döntése kapcsán – „A villasori cukorfinomító támogatásai a 2001 és 2002-es szárazság következtében elszenvedett veszteségek miatt” (Szardínia)

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

(2005/C 51/07)

A Bizottság 2004. szeptember 8-án kelt levélben – melyet hiteles nyelven ezen összefoglalóhoz mellékeltek – értesítette döntéséről Olaszországot, mely szerint a fent említett támogatásokat illetően megindítja az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

Az érdekelt felek ezen összefoglaló illetve a mellékelt levél kihirdetési dátumát követő egy hónapon belül a következő címre juttathatják el észrevételeiket azon támogatásokra vonatkozólag, amelyekkel szemben a Bizottság eljárást indít:

| Commission européenne (Európai Bizottság) |
| --- |
| Direction générale de l'Agriculture (Mezőgazdasági Főigazgatóság) |
| Direction H2 |
| Bureau: Loi 130 5/120 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (32-2) 296 76 72 |

Commission européenne (Európai Bizottság)

Direction générale de l'Agriculture (Mezőgazdasági Főigazgatóság)

Direction H2

Bureau: Loi 130 5/120

B-1049 Bruxelles

Fax: (32-2) 296 76 72

Ezeket az észrevételeket Olaszországgal közlik. Az észrevételeket benyújtó érdekelt fél – kérése okát megnevezve – írásban kérheti, hogy személyazonosságát bizalmasan kezeljék.

ÖSSZEFOGLALÁS

A támogatás célja a Sadam ISZ társaság által irányított villasori cukorfinomító kártalanításának egy része; ennek mértéke a létesítmény által, a szardíniai régió 2001–2002-es jelentős szárazságából fakadó, a kedvezőtlen mezőgazdasági területeken 20 %-nál, a többi területeken 30 %-nál nagyobb cukorrépahozam-csökkenést követően elszenvedett couts fixes kellett elszenvednie összeg erejéig

A Sadam ISZ kárának összegét a regionális hatóságok a társaság 1998–2002 közötti mérlegeinek alapján számolták ki, és 8 858 448 euróban állapították meg. Az olasz hatóságok által juttatni kívánt támogatás 3 500 000 EUR, ami a kár 51 %-ának felel meg. Ez elveszett pénzeszközök támogatása címén kerül átutalásra. A támogatás más támogatásokkal nem halmozható.

A Bizottság jelenleg kételkedik e lépésnek a közös piaccal való összeegyeztethetőségében, mivel:

| — | Az állami támogatásokat illető közösségi iránymutatások (a továbbiakban iránymutatások) a mezőgazdaság ágazatában nem foglalnak magukba olyan intézkedéseket, amelyek a rossz időjárási viszonyok miatt az agráripari feldolgozó-berendezések kapcsán bekövetkezett, az alaptermelést érintő veszteségeket kárpótolnák, valamint a 11.3.8. pontban előírják, hogy elvileg egy, a 11.3. pontba tartozó támogatást csak gazdálkodóknak, illetve olyan termelői szervezetnek fizethető ki, amelynek a gazdálkodó tagja, és hogy ez utóbbi esetben a támogatás összege nem haladhatja meg a gazdálkodó valós veszteségeinek mértékét. |
| --- | --- |

—

Az állami támogatásokat illető közösségi iránymutatások (a továbbiakban iránymutatások) a mezőgazdaság ágazatában nem foglalnak magukba olyan intézkedéseket, amelyek a rossz időjárási viszonyok miatt az agráripari feldolgozó-berendezések kapcsán bekövetkezett, az alaptermelést érintő veszteségeket kárpótolnák, valamint a 11.3.8. pontban előírják, hogy elvileg egy, a 11.3. pontba tartozó támogatást csak gazdálkodóknak, illetve olyan termelői szervezetnek fizethető ki, amelynek a gazdálkodó tagja, és hogy ez utóbbi esetben a támogatás összege nem haladhatja meg a gazdálkodó valós veszteségeinek mértékét.

| — | A mezőgazdasági ágazat tekintetében a Bizottság mindig úgy vélte, hogy az Iránymutatások 11.3. pont intézkedései nem alkalmazhatók az agráripari feldolgozó-berendezésekre, mivel ellátásuk irányítása – véleménye szerint – bizonyos mértékű rugalmasságot enged meg. |
| --- | --- |

—

A mezőgazdasági ágazat tekintetében a Bizottság mindig úgy vélte, hogy az Iránymutatások 11.3. pont intézkedései nem alkalmazhatók az agráripari feldolgozó-berendezésekre, mivel ellátásuk irányítása – véleménye szerint – bizonyos mértékű rugalmasságot enged meg.

| — | Ezzel összefüggésben, valamint figyelembe véve, hogy az olasz hatóságok nem javasoltak más jogalapot a Giunta Regionale 2003. június 17-i 16/54. állásfoglalásában előírt intézkedés vizsgálatára és esetleges jóváhagyására, a jelenlegi fázisban nem kizárható, hogy a tervbe vett támogatás működési támogatást jelentsen, vagyis olyan segítséget, amelynek célja a vállalkozás olyan költségektől való mentesítése, amelyeket a mindennapos irányítás és a szabályos tevékenységek keretében egyébként állnia kellett volna. |
| --- | --- |

—

Ezzel összefüggésben, valamint figyelembe véve, hogy az olasz hatóságok nem javasoltak más jogalapot a Giunta Regionale 2003. június 17-i 16/54. állásfoglalásában előírt intézkedés vizsgálatára és esetleges jóváhagyására, a jelenlegi fázisban nem kizárható, hogy a tervbe vett támogatás működési támogatást jelentsen, vagyis olyan segítséget, amelynek célja a vállalkozás olyan költségektől való mentesítése, amelyeket a mindennapos irányítás és a szabályos tevékenységek keretében egyébként állnia kellett volna.

| — | az olasz hatóságok által átadott, valamint a birtokában lévő adatok arra utalnak, hogy a Sadam ISZ társaságnak, valamint a társaságoknak, amelyekhez közvetlenül vagy közvetetten tartozik – nevezesen a Società Adriatica Marchigiana és a FINBIETICOLA Spa –, módjukban áll a berendezés jövedelmezősége visszaesésének viselése. |
| --- | --- |

—

az olasz hatóságok által átadott, valamint a birtokában lévő adatok arra utalnak, hogy a Sadam ISZ társaságnak, valamint a társaságoknak, amelyekhez közvetlenül vagy közvetetten tartozik – nevezesen a Società Adriatica Marchigiana és a FINBIETICOLA Spa –, módjukban áll a berendezés jövedelmezősége visszaesésének viselése.

| — | végül kiegészítésként, még ha a Sadam ISZ alkalmazásában az Iránymutatások elsődleges termelőkre vonatkozó 11.3.2. pontjában előírt kártalanítási elvek elfogadhatónak is tűnhettek volna (ami a fentebb említettek értelmében a jelenlegi fázisban nem érvényes), a veszteségek és a támogatás kiszámítására használt referenciaidőszak helytelen lett volna. |
| --- | --- |

—

végül kiegészítésként, még ha a Sadam ISZ alkalmazásában az Iránymutatások elsődleges termelőkre vonatkozó 11.3.2. pontjában előírt kártalanítási elvek elfogadhatónak is tűnhettek volna (ami a fentebb említettek értelmében a jelenlegi fázisban nem érvényes), a veszteségek és a támogatás kiszámítására használt referenciaidőszak helytelen lett volna.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Con la presente ho l'onore di informarLa che la Commissione, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alla misura in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE.

PROCEDIMENTO

Con lettera del 22.7.2003, protocollata il 24.7.2003, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha notificato la misura in oggetto alla Commissione ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato.

Con lettera del 27.11.2003, protocollata l'8.12.2003, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione i complementi di informazione chiesti alle autorità italiane con lettera del 19.9.2003 (AGR 024658).

Con lettera del 4.2.2004 (AGR 03408) i servizi della Commissione hanno chiesto alle autorità italiane un termine di 2 mesi per completare l'esame dei documenti richiesti trasmessi in allegato alla lettera del 27.11.2003.

Con lettera del 24.6.2004, protocollata il 30.6.2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione i complementi di informazione chiesti alle autorità italiane con lettera del 30.3.2004 (AGR 09094).

DESCRIZIONE DELLA MISURA FATTA DALLE AUTORITÀ ITALIANE

Titolo

| 1. | »Aiuti allo zuccherificio di Villasor per i pregiudizi causati da eccezionali calamità atmosferiche verificatesi negli anni 2001 e 2002« |
| --- | --- |

1.

»Aiuti allo zuccherificio di Villasor per i pregiudizi causati da eccezionali calamità atmosferiche verificatesi negli anni 2001 e 2002«

Base giuridica

| 2. | Disegno di legge regionale – Deliberazione della Giunta regionale n. 16/54 del 17.6.2003. |
| --- | --- |

2.

Disegno di legge regionale – Deliberazione della Giunta regionale n. 16/54 del 17.6.2003.

Stanziamento

| 3. | 3 500 000 euro (stanziamento messo a disposizione dal bilancio regionale annuale 2003). |
| --- | --- |

3.

3 500 000 euro (stanziamento messo a disposizione dal bilancio regionale annuale 2003).

Beneficiario

| 4. | Zuccherificio di Villasor, di proprietà della società Sadam ISZ, il cui capitale appartiene dal mese di dicembre 2003 alla Società Adriatica Marchigiana Srl (SAM) e a FINBIETICOLA Spa. La SAM è proprietà del gruppo Sadam. Le principali associazioni di bieticoltori italiani fanno capo alla finanziaria FINBIETICOLA Spa. |
| --- | --- |

4.

Zuccherificio di Villasor, di proprietà della società Sadam ISZ, il cui capitale appartiene dal mese di dicembre 2003 alla Società Adriatica Marchigiana Srl (SAM) e a FINBIETICOLA Spa. La SAM è proprietà del gruppo Sadam. Le principali associazioni di bieticoltori italiani fanno capo alla finanziaria FINBIETICOLA Spa.

Obiettivo

| 5. | Questa misura intende indennizzare parzialmente lo zuccherificio di Villasor, di proprietà della società Sadam ISZ, di un importo per tonnellata di zucchero prodotto pari alla maggiore incidenza, riferita ad un anno normale, dei costi fissi sopportati dallo stabilimento derivanti dalla riduzione dei conferimenti di barbabietole determinati dagli eccezionali eventi siccitosi verificatisi negli anni 2001 e 2002. |
| --- | --- |

5.

Questa misura intende indennizzare parzialmente lo zuccherificio di Villasor, di proprietà della società Sadam ISZ, di un importo per tonnellata di zucchero prodotto pari alla maggiore incidenza, riferita ad un anno normale, dei costi fissi sopportati dallo stabilimento derivanti dalla riduzione dei conferimenti di barbabietole determinati dagli eccezionali eventi siccitosi verificatisi negli anni 2001 e 2002.

| 6. | A questo proposito le autorità italiane hanno presentato un fascicolo contenente i dati meteorologici relativi agli ultimi 10 anni redatto dal Servizio agrometeorologico regionale (SAR) per la Sardegna (1), per dimostrare l'esistenza della siccità. |
| --- | --- |

6.

A questo proposito le autorità italiane hanno presentato un fascicolo contenente i dati meteorologici relativi agli ultimi 10 anni redatto dal Servizio agrometeorologico regionale (SAR) per la Sardegna (1), per dimostrare l'esistenza della siccità.

| 7. | Per quanto concerne la produzione di barbabietole, i dati forniti dalle autorità competenti mostrano una riduzione dei conferimenti allo zuccherificio - rispetto al periodo di riferimento 1998-2000 - del 39 % nel 2001 e del 68 % nel 2002. Va ricordato che la Commissione ha autorizzato la concessione di aiuti ai produttori agricoli sardi ai sensi del punto 11.3 degli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato al settore agricolo per i danni subiti in conseguenza del citato evento siccitoso (2). |
| --- | --- |

7.

Per quanto concerne la produzione di barbabietole, i dati forniti dalle autorità competenti mostrano una riduzione dei conferimenti allo zuccherificio - rispetto al periodo di riferimento 1998-2000 - del 39 % nel 2001 e del 68 % nel 2002. Va ricordato che la Commissione ha autorizzato la concessione di aiuti ai produttori agricoli sardi ai sensi del punto 11.3 degli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato al settore agricolo per i danni subiti in conseguenza del citato evento siccitoso (2).

Calcolo del danno

| 8. | Le autorità regionali hanno calcolato il danno subito da Sadam ISZ sulla base dei dati ricavati dai bilanci della società dal 1998 al 2002 e lo hanno quantificato in 6 858 448 euro (3). Le autorità italiane hanno considerato come costi fissi: il personale stabile, le manutenzioni (servizi dei terzi e prelievi di magazzino), le spese generali, gli ammortamenti e gli oneri finanziari (4). Per il calcolo dell'incidenza normale dei costi fissi per tonnellata di zucchero prodotto esse hanno considerato come periodo di riferimento gli anni 1998-2000. In questo periodo l'incidenza dei costi fissi sul prodotto è stata di 166,61 euro/t (5). L'incidenza dei costi fissi sul prodotto nel 2001 è stata di 287,95 euro/t (6) e nel 2002 di 569,18 euro/t (7). La maggiore incidenza dei costi fissi in relazione al periodo di riferimento nel 2001 è di 121,34 euro/t e nel 2002 di 402,58 euro/t (8). Nel 2001 il danno è stato quantificato in 2 427 278 euro e nel 2002 in 4 431 170 euro (9) per un totale di 6 858 448 euro. |
| --- | --- |

8.

Le autorità regionali hanno calcolato il danno subito da Sadam ISZ sulla base dei dati ricavati dai bilanci della società dal 1998 al 2002 e lo hanno quantificato in 6 858 448 euro (3). Le autorità italiane hanno considerato come costi fissi: il personale stabile, le manutenzioni (servizi dei terzi e prelievi di magazzino), le spese generali, gli ammortamenti e gli oneri finanziari (4). Per il calcolo dell'incidenza normale dei costi fissi per tonnellata di zucchero prodotto esse hanno considerato come periodo di riferimento gli anni 1998-2000. In questo periodo l'incidenza dei costi fissi sul prodotto è stata di 166,61 euro/t (5). L'incidenza dei costi fissi sul prodotto nel 2001 è stata di 287,95 euro/t (6) e nel 2002 di 569,18 euro/t (7). La maggiore incidenza dei costi fissi in relazione al periodo di riferimento nel 2001 è di 121,34 euro/t e nel 2002 di 402,58 euro/t (8). Nel 2001 il danno è stato quantificato in 2 427 278 euro e nel 2002 in 4 431 170 euro (9) per un totale di 6 858 448 euro.

Importo dell'aiuto

| 9. | 3 500 000 EUR, pari al 51 % del danno calcolato come indicato al punto 8. |
| --- | --- |

9.

3 500 000 EUR, pari al 51 % del danno calcolato come indicato al punto 8.

Misure

| 10. | Sovvenzione a fondo perduto. |
| --- | --- |

10.

Sovvenzione a fondo perduto.

Cumulo degli aiuti

| 11. | Il presente aiuto non è cumulabile con altri aiuti. |
| --- | --- |

11.

Il presente aiuto non è cumulabile con altri aiuti.

GIUSTIFICAZIONE DELL'AIUTO PROPOSTA DALLE AUTORITÀ ITALIANE

Base giuridica

| 12. | Secondo le autorità italiane le misure in oggetto sono compatibili con il mercato comune ai sensi dell'articolo 82, paragrafo 2, lettera b) del trattato in quanto destinate ad ovviare ai danni arrecati alle materie prime utilizzate da Sadam ISZ per la produzione di zucchero da un fenomeno meteorologico assimilato a una calamità naturale (i danni causati dalla siccità nel biennio 2001-2002 alla produzione di barbabietole hanno raggiunto la soglia del 20 % della produzione normale nelle zone svantaggiate e del 30 % nelle altre zone, conformemente al punto 11.3.1 degli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato al settore agricolo (10)). Le autorità italiane ritengono che questa interpretazione sia in linea con la prassi applicativa della Commissione (11), laddove esista uno stretto nesso di interdipendenza fra la produzione agricola di base e i processi di trasformazione agroindustriale e in particolare qualora l'impresa agroindustriale non possa disporre di fonti di approvvigionamento alternative. |
| --- | --- |

12.

Secondo le autorità italiane le misure in oggetto sono compatibili con il mercato comune ai sensi dell'articolo 82, paragrafo 2, lettera b) del trattato in quanto destinate ad ovviare ai danni arrecati alle materie prime utilizzate da Sadam ISZ per la produzione di zucchero da un fenomeno meteorologico assimilato a una calamità naturale (i danni causati dalla siccità nel biennio 2001-2002 alla produzione di barbabietole hanno raggiunto la soglia del 20 % della produzione normale nelle zone svantaggiate e del 30 % nelle altre zone, conformemente al punto 11.3.1 degli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato al settore agricolo (10)). Le autorità italiane ritengono che questa interpretazione sia in linea con la prassi applicativa della Commissione (11), laddove esista uno stretto nesso di interdipendenza fra la produzione agricola di base e i processi di trasformazione agroindustriale e in particolare qualora l'impresa agroindustriale non possa disporre di fonti di approvvigionamento alternative.

L'evento siccitoso

| 13. | In Sardegna l'approvvigionamento idrico rappresenta un problema di grande rilevanza. Nel 1995, a seguito dei lunghi periodi di siccità che hanno pregiudicato il sistema produttivo dell'isola, il presidente del Consiglio dei ministri nominò un commissario governativo per l'emergenza idrica in Sardegna (12), responsabile della gestione delle risorse idriche nella regione, della programmazione e della realizzazione delle infrastrutture a breve e medio termine. Le autorità regionali, di concerto con il commissario governativo, hanno elaborato e avviato misure e opere per la gestione delle risorse idriche regionali e il miglioramento delle infrastrutture per l'approvvigionamento idrico sull'isola (13). |
| --- | --- |

13.

In Sardegna l'approvvigionamento idrico rappresenta un problema di grande rilevanza. Nel 1995, a seguito dei lunghi periodi di siccità che hanno pregiudicato il sistema produttivo dell'isola, il presidente del Consiglio dei ministri nominò un commissario governativo per l'emergenza idrica in Sardegna (12), responsabile della gestione delle risorse idriche nella regione, della programmazione e della realizzazione delle infrastrutture a breve e medio termine. Le autorità regionali, di concerto con il commissario governativo, hanno elaborato e avviato misure e opere per la gestione delle risorse idriche regionali e il miglioramento delle infrastrutture per l'approvvigionamento idrico sull'isola (13).

| 14. | Per quanto attiene la siccità, le autorità italiane hanno affermato che nel periodo 1990-2002 la Sardegna ne è stata colpita sei volte negli anni 1995, 1997, 2000, 2001 e 2002 ma che la produzione di barbabietole ha ricevuto aiuti nel 1995 (solo nella provincia di Cagliari, circa 1 570 ha), nel 2000 (le colture a secco delle province di Cagliari – 95 ha – e di Oristano – 118 ha), nel 2001 e nel 2002 (tutto il territorio). |
| --- | --- |

14.

Per quanto attiene la siccità, le autorità italiane hanno affermato che nel periodo 1990-2002 la Sardegna ne è stata colpita sei volte negli anni 1995, 1997, 2000, 2001 e 2002 ma che la produzione di barbabietole ha ricevuto aiuti nel 1995 (solo nella provincia di Cagliari, circa 1 570 ha), nel 2000 (le colture a secco delle province di Cagliari – 95 ha – e di Oristano – 118 ha), nel 2001 e nel 2002 (tutto il territorio).

| 15. | Basandosi sul dossier meteorologico redatto dal SAR, le autorità italiane affermano che le precipitazioni nel periodo considerato (2001-2002) sono state anomale. Durante il periodo febbraio–agosto 2001 è piovuto il 50 % in meno rispetto alla media climatica. I mesi da giugno a agosto sono stati assolutamente secchi. La successiva stagione invernale (da ottobre 2001 a marzo 2002) è stata la più secca degli ultimi cento anni, seguita dalla stagione estiva (da giugno 2002 a agosto 2002) più piovosa degli ultimi 60 anni. Tuttavia le precipitazioni estive, anche se abbondanti, non sono state in grado di compensare il deficit idrico successivo a una stagione invernale straordinariamente secca. |
| --- | --- |

15.

Basandosi sul dossier meteorologico redatto dal SAR, le autorità italiane affermano che le precipitazioni nel periodo considerato (2001-2002) sono state anomale. Durante il periodo febbraio–agosto 2001 è piovuto il 50 % in meno rispetto alla media climatica. I mesi da giugno a agosto sono stati assolutamente secchi. La successiva stagione invernale (da ottobre 2001 a marzo 2002) è stata la più secca degli ultimi cento anni, seguita dalla stagione estiva (da giugno 2002 a agosto 2002) più piovosa degli ultimi 60 anni. Tuttavia le precipitazioni estive, anche se abbondanti, non sono state in grado di compensare il deficit idrico successivo a una stagione invernale straordinariamente secca.

| 16. | Il fatto che la stagione invernale 2001/2002 sia stata la più secca degli ultimi cento anni è molto importante per la valutazione del fenomeno come tale e in relazione alla coltura della barbabietola. |
| --- | --- |

16.

Il fatto che la stagione invernale 2001/2002 sia stata la più secca degli ultimi cento anni è molto importante per la valutazione del fenomeno come tale e in relazione alla coltura della barbabietola.

| 17. | In Sardegna la stagione invernale coincide con la stagione delle piogge e in essa si concentra l'80 % del cumulo annuale delle precipitazioni. Nelle zone di maggior produzione bieticola dell'isola (Cagliari ed Oristano) durante la stagione invernale 2001/2002 le precipitazioni sono state del 51,5 % inferiori alla media. |
| --- | --- |

17.

In Sardegna la stagione invernale coincide con la stagione delle piogge e in essa si concentra l'80 % del cumulo annuale delle precipitazioni. Nelle zone di maggior produzione bieticola dell'isola (Cagliari ed Oristano) durante la stagione invernale 2001/2002 le precipitazioni sono state del 51,5 % inferiori alla media.

| 18. | La programmazione della coltivazione di barbabietole da zucchero è notevolmente influenzata sia dalla disponibilità idrica dei terreni nel periodo settembre-gennaio che dalle prospettive di utilizzo delle acque contenute negli invasi artificiali e nei serbatoi per l'irrigazione dei terreni agricoli. |
| --- | --- |

18.

La programmazione della coltivazione di barbabietole da zucchero è notevolmente influenzata sia dalla disponibilità idrica dei terreni nel periodo settembre-gennaio che dalle prospettive di utilizzo delle acque contenute negli invasi artificiali e nei serbatoi per l'irrigazione dei terreni agricoli.

| 19. | Le quantità di acqua disponibili negli invasi artificiali e nei serbatoi nel periodo considerato sono state tra le più basse mai registrate. Nell'inverno 2001-2002 queste riserve non si sono ricostituite, contrariamente all'usuale andamento meteorologico sardo. |
| --- | --- |

19.

Le quantità di acqua disponibili negli invasi artificiali e nei serbatoi nel periodo considerato sono state tra le più basse mai registrate. Nell'inverno 2001-2002 queste riserve non si sono ricostituite, contrariamente all'usuale andamento meteorologico sardo.

| 20. | Per affrontare questa situazione l'autorità competente (commissario governativo per l'emergenza idrica in Sardegna, cfr. punto 13 e segg.) ha emanato diverse ordinanze per regolamentare la distribuzione delle acque per usi civili, agricoli e industriali fino al 31.12.2002. Esse fissano le quantità massime in metri cubi d'acqua a disposizione dei vari settori del sistema di distribuzione, gli orari di distribuzione dell'acqua potabile (6/9 ore al giorno) le quantità a disposizione dei settori produttivi (industria, agricoltura, allevamento) e vietano durante il periodo l'utilizzo delle risorse idriche per l'irrigazione di colture, di parchi e giardini pubblici e privati e delle strade. |
| --- | --- |

20.

Per affrontare questa situazione l'autorità competente (commissario governativo per l'emergenza idrica in Sardegna, cfr. punto 13 e segg.) ha emanato diverse ordinanze per regolamentare la distribuzione delle acque per usi civili, agricoli e industriali fino al 31.12.2002. Esse fissano le quantità massime in metri cubi d'acqua a disposizione dei vari settori del sistema di distribuzione, gli orari di distribuzione dell'acqua potabile (6/9 ore al giorno) le quantità a disposizione dei settori produttivi (industria, agricoltura, allevamento) e vietano durante il periodo l'utilizzo delle risorse idriche per l'irrigazione di colture, di parchi e giardini pubblici e privati e delle strade.

| 21. | La diretta conseguenza di questa siccità invernale, associata all'impossibilità di utilizzare le risorse idriche per l'irrigazione, è stata una vistosa riduzione della superficie complessiva dedicata alla coltivazione della barbabietola per la campagna 2002. La superficie coltivata nel 2002 è stata di 2 574 ettari, cioè il 56 % in meno rispetto ai terreni coltivati nel periodo 1998/2000 (la media del periodo è di 5 641 ettari). |
| --- | --- |

21.

La diretta conseguenza di questa siccità invernale, associata all'impossibilità di utilizzare le risorse idriche per l'irrigazione, è stata una vistosa riduzione della superficie complessiva dedicata alla coltivazione della barbabietola per la campagna 2002. La superficie coltivata nel 2002 è stata di 2 574 ettari, cioè il 56 % in meno rispetto ai terreni coltivati nel periodo 1998/2000 (la media del periodo è di 5 641 ettari).

Il mercato dello zucchero

| 22. | Secondo le autorità italiane, nel settore della produzione dello zucchero le componenti agricole e industriali sono strettamente legate e interdipendenti. |
| --- | --- |

22.

Secondo le autorità italiane, nel settore della produzione dello zucchero le componenti agricole e industriali sono strettamente legate e interdipendenti.

| 23. | L'esistenza di un impianto di trasformazione di barbabietole dipende dall'esistenza di un adeguato bacino di conferimento del prodotto di base. La barbabietola ha come unico utilizzo la produzione di zucchero senza nessun'altra possibile destinazione; l'attività di uno zuccherificio, d'altra parte, consiste esclusivamente nel trasformare barbabietole in zucchero. |
| --- | --- |

23.

L'esistenza di un impianto di trasformazione di barbabietole dipende dall'esistenza di un adeguato bacino di conferimento del prodotto di base. La barbabietola ha come unico utilizzo la produzione di zucchero senza nessun'altra possibile destinazione; l'attività di uno zuccherificio, d'altra parte, consiste esclusivamente nel trasformare barbabietole in zucchero.

| 24. | A causa delle caratteristiche fisiologiche, le radici della barbabietola devono essere estirpate nel breve periodo in cui la concentrazione zuccherina è più elevata e devono essere trasportate rapidamente (entro 36 ore dall'estirpo) all'impianto di trasformazione per non perdere il loro contenuto in zucchero e non essere attaccate dagli agenti fungini che le renderebbero inutilizzabili. Per questo motivo le campagne di raccolta e di lavorazione devono essere molto brevi. Per lo stesso motivo i bacini di approvvigionamento si trovano di solito in un raggio di 80-100 chilometri dagli stabilimenti di trasformazione. |
| --- | --- |

24.

A causa delle caratteristiche fisiologiche, le radici della barbabietola devono essere estirpate nel breve periodo in cui la concentrazione zuccherina è più elevata e devono essere trasportate rapidamente (entro 36 ore dall'estirpo) all'impianto di trasformazione per non perdere il loro contenuto in zucchero e non essere attaccate dagli agenti fungini che le renderebbero inutilizzabili. Per questo motivo le campagne di raccolta e di lavorazione devono essere molto brevi. Per lo stesso motivo i bacini di approvvigionamento si trovano di solito in un raggio di 80-100 chilometri dagli stabilimenti di trasformazione.

| 25. | Le autorità italiane ricordano anche che la produzione di zucchero è regolamentata dal 1968 dall'Organizzazione comune dei mercati (14) nel settore dello zucchero (OCM) sulla cui base, per poter beneficiare dei prezzi e delle entrare garantite dall'OCM, gli zuccherifici sottoscrivono contratti con i produttori di barbabietole del loro bacino di approvvigionamento per le quote di produzione di zucchero »A+B«, loro attribuite dallo Stato (15). |
| --- | --- |

25.

Le autorità italiane ricordano anche che la produzione di zucchero è regolamentata dal 1968 dall'Organizzazione comune dei mercati (14) nel settore dello zucchero (OCM) sulla cui base, per poter beneficiare dei prezzi e delle entrare garantite dall'OCM, gli zuccherifici sottoscrivono contratti con i produttori di barbabietole del loro bacino di approvvigionamento per le quote di produzione di zucchero »A+B«, loro attribuite dallo Stato (15).

| 26. | Lo zucchero prodotto in eccedenza rispetto alle quote »A+B« non può beneficiare di misure interne di sostegno né essere commercializzato liberamente sul mercato comune. Esso può costituire oggetto di un »riporto« alla campagna successiva: in altri termini, la produzione è per così dire differita di un anno. Lo zucchero fuori quota che non viene riportato deve essere esportato senza restituzione: si tratta dello zucchero »C«. Il suo valore dipende dal prezzo dello zucchero sul mercato mondiale e le barbabietole utilizzate sono pagate a un prezzo non garantito. |
| --- | --- |

26.

Lo zucchero prodotto in eccedenza rispetto alle quote »A+B« non può beneficiare di misure interne di sostegno né essere commercializzato liberamente sul mercato comune. Esso può costituire oggetto di un »riporto« alla campagna successiva: in altri termini, la produzione è per così dire differita di un anno. Lo zucchero fuori quota che non viene riportato deve essere esportato senza restituzione: si tratta dello zucchero »C«. Il suo valore dipende dal prezzo dello zucchero sul mercato mondiale e le barbabietole utilizzate sono pagate a un prezzo non garantito.

L'approvvigionamento da altri bacini di produzione e il suo trasporto

| 27. | Di conseguenza, lo zuccherificio e le aziende agricole che la riforniscono di norma programmano con contratti di coltivazione le superfici da coltivare la cui produzione di saccarosio non è superiore alle quote A+B attribuite dallo Stato allo zuccherificio. |
| --- | --- |

27.

Di conseguenza, lo zuccherificio e le aziende agricole che la riforniscono di norma programmano con contratti di coltivazione le superfici da coltivare la cui produzione di saccarosio non è superiore alle quote A+B attribuite dallo Stato allo zuccherificio.

| 28. | In tale contesto è difficile che uno zuccherificio possa approvvigionarsi in un bacino di produzione di barbabietole diverso dal »proprio«, sia a causa della limitata disponibilità del prodotto da trasformare al di fuori di un contratto di coltivazione, sia perché i bacini bieticoli alternativi devono essere sufficientemente vicini per garantire un prodotto utilizzabile e perché devono esistere accordi in tal senso tra le società di trasformazione dello zucchero. |
| --- | --- |

28.

In tale contesto è difficile che uno zuccherificio possa approvvigionarsi in un bacino di produzione di barbabietole diverso dal »proprio«, sia a causa della limitata disponibilità del prodotto da trasformare al di fuori di un contratto di coltivazione, sia perché i bacini bieticoli alternativi devono essere sufficientemente vicini per garantire un prodotto utilizzabile e perché devono esistere accordi in tal senso tra le società di trasformazione dello zucchero.

| 29. | Lo zuccherificio Sadam ISZ di Villasor è il solo stabilimento di trasformazione della Sardegna (una delle più grandi isole del Mediterraneo) e il »suo« bacino di approvvigionamento è concentrato nel sud sud-ovest dell'isola (soprattutto nelle province di Cagliari e di Oristano). Il bacino bieticolo più vicino si trova nell'Italia continentale, a più di 250 km di distanza (di cui 180 km di mare). |
| --- | --- |

29.

Lo zuccherificio Sadam ISZ di Villasor è il solo stabilimento di trasformazione della Sardegna (una delle più grandi isole del Mediterraneo) e il »suo« bacino di approvvigionamento è concentrato nel sud sud-ovest dell'isola (soprattutto nelle province di Cagliari e di Oristano). Il bacino bieticolo più vicino si trova nell'Italia continentale, a più di 250 km di distanza (di cui 180 km di mare).

| 30. | L'approvvigionamento di prodotti di base da trasformare (qualora fossero disponibili in quantità rilevanti) da un bacino »alternativo« così distante presenta diverse difficoltà, dato che il trasporto di un prodotto pesante e a rapido deterioramento come le barbabietole dovrebbe avvenire via mare. Si ritiene che il tempo necessario per caricare con un camion le barbabietole in Italia continentale e trasportarle in Sardegna sia di più o meno 5 giorni. Le barbabietole arriverebbero, al più presto, a due giorni e mezzo dal carico. Dato che la trasformazione di barbabietole, per essere conveniente, deve essere effettuata entro 36 ore, cioè entro un giorno e mezzo dall'estirpo, esse arriverebbero inutilizzabili a destinazione. |
| --- | --- |

30.

L'approvvigionamento di prodotti di base da trasformare (qualora fossero disponibili in quantità rilevanti) da un bacino »alternativo« così distante presenta diverse difficoltà, dato che il trasporto di un prodotto pesante e a rapido deterioramento come le barbabietole dovrebbe avvenire via mare. Si ritiene che il tempo necessario per caricare con un camion le barbabietole in Italia continentale e trasportarle in Sardegna sia di più o meno 5 giorni. Le barbabietole arriverebbero, al più presto, a due giorni e mezzo dal carico. Dato che la trasformazione di barbabietole, per essere conveniente, deve essere effettuata entro 36 ore, cioè entro un giorno e mezzo dall'estirpo, esse arriverebbero inutilizzabili a destinazione.

| 31. | Le autorità italiane hanno anche voluto dimostrare che un approvvigionamento di barbabietole dall'Italia continentale (qualora esse fossero disponibili e trasportabili in tempi ragionevoli) non è possibile, né sotto il profilo economico né sotto il profilo logistico. |
| --- | --- |

31.

Le autorità italiane hanno anche voluto dimostrare che un approvvigionamento di barbabietole dall'Italia continentale (qualora esse fossero disponibili e trasportabili in tempi ragionevoli) non è possibile, né sotto il profilo economico né sotto il profilo logistico.

| 32. | Per approvvigionare lo zuccherificio di Villasor con una quantità di barbabietole sufficiente per garantire la stessa produzione di zucchero del periodo normale 1998-2000 (31 535 t contro le 11 007 t prodotte nel 2002) sarebbero necessarie [150 000/200 000] (16) t di barbabietole (cioè 5 300 t al giorno). Per trasferire questa quantità allo stabilimento di trasformazione sarebbero necessari giornalmente 177 camion da 30 t ciascuno. I giorni disponibili per il trasferimento sono 5 alla settimana, ma dato che lo zuccherificio lavora in continuo, la quantità di barbabietole da trasportare è di 7 400 t/giorno pari cioè a 247 camion/giorno. Considerata la durata del viaggio di andata e ritorno tra il bacino di approvvigionamento e lo zuccherificio (5 giorni), sarebbero necessari 1 235 camion alla settimana per più di un mese. Ciò si tradurrebbe in un costo supplementare per le due campagne 2001 e 2002 di circa 10 188 000 euro. |
| --- | --- |

32.

Per approvvigionare lo zuccherificio di Villasor con una quantità di barbabietole sufficiente per garantire la stessa produzione di zucchero del periodo normale 1998-2000 (31 535 t contro le 11 007 t prodotte nel 2002) sarebbero necessarie [150 000/200 000] (16) t di barbabietole (cioè 5 300 t al giorno). Per trasferire questa quantità allo stabilimento di trasformazione sarebbero necessari giornalmente 177 camion da 30 t ciascuno. I giorni disponibili per il trasferimento sono 5 alla settimana, ma dato che lo zuccherificio lavora in continuo, la quantità di barbabietole da trasportare è di 7 400 t/giorno pari cioè a 247 camion/giorno. Considerata la durata del viaggio di andata e ritorno tra il bacino di approvvigionamento e lo zuccherificio (5 giorni), sarebbero necessari 1 235 camion alla settimana per più di un mese. Ciò si tradurrebbe in un costo supplementare per le due campagne 2001 e 2002 di circa 10 188 000 euro.

| 33. | Un altro elemento importante dal punto di vista logistico: la raccolta e la trasformazione di barbabietole avviene in estate, periodo durante il quale sui collegamenti tra la Sardegna e l'Italia continentale si registra un traffico turistico particolarmente elevato. |
| --- | --- |

33.

Un altro elemento importante dal punto di vista logistico: la raccolta e la trasformazione di barbabietole avviene in estate, periodo durante il quale sui collegamenti tra la Sardegna e l'Italia continentale si registra un traffico turistico particolarmente elevato.

La filiera agroindustriale dello zucchero nell'economia dell'isola

| 34. | Le autorità italiane sottolineano l'importanza della filiera agroindustriale dello zucchero nell'economia dell'isola, per cui l'amministrazione regionale ha elaborato un piano di ristrutturazione del settore, la cui attuazione è iniziata nel 1999 con il piano di investimento industriale dello zuccherificio di Villasor (17) e l'elaborazione di un piano regionale bieticolo di cui alla misura 4.9 N del Programma operativo regionale approvato dalla Commissione (18). |
| --- | --- |

34.

Le autorità italiane sottolineano l'importanza della filiera agroindustriale dello zucchero nell'economia dell'isola, per cui l'amministrazione regionale ha elaborato un piano di ristrutturazione del settore, la cui attuazione è iniziata nel 1999 con il piano di investimento industriale dello zuccherificio di Villasor (17) e l'elaborazione di un piano regionale bieticolo di cui alla misura 4.9 N del Programma operativo regionale approvato dalla Commissione (18).

| 35. | Per quanto attiene il piano industriale dello zuccherificio di Villasor, le prospettive di disponibilità di barbabietole da zucchero in Sardegna, elaborate sulla base delle campagne dal 1990 al 1999, hanno confermato la possibilità per la società di raggiungere il punto di equilibrio tecnico ed economico dello stabilimento che, dopo la ristrutturazione completata nel 2002, sarebbe stato conseguito con la trasformazione delle barbabietole prodotte da un bacino di produzione di circa 7 500 ettari (19). |
| --- | --- |

35.

Per quanto attiene il piano industriale dello zuccherificio di Villasor, le prospettive di disponibilità di barbabietole da zucchero in Sardegna, elaborate sulla base delle campagne dal 1990 al 1999, hanno confermato la possibilità per la società di raggiungere il punto di equilibrio tecnico ed economico dello stabilimento che, dopo la ristrutturazione completata nel 2002, sarebbe stato conseguito con la trasformazione delle barbabietole prodotte da un bacino di produzione di circa 7 500 ettari (19).

| 36. | Le autorità italiane sottolineano anche l'importanza e la fiducia di cui gode il settore dello zucchero complessivamente considerato nelle prospettive di sviluppo delle attività produttive sarde: nella loro lettera del 30.6.2004 esse affermano che, di fronte al rilevante passivo del bilancio 2003, i soci privati della società Sadam ISZ (FINBIETICOLA Spa e la SAM, che appartiene al gruppo Sadam Eridania Spa) si sono fatti carico di tutti i rischi di impresa, effettuando, nel dicembre 2003 una ricapitalizzazione con un versamento di 5 039 393 euro. A seguito di questa operazione, il socio pubblico Sviluppo Italia Spa, titolare di una quota pari al 20 % del capitale sociale, non avendo concorso, pro quota, alla ricapitalizzazione, è uscito dalla compagine societaria. |
| --- | --- |

36.

Le autorità italiane sottolineano anche l'importanza e la fiducia di cui gode il settore dello zucchero complessivamente considerato nelle prospettive di sviluppo delle attività produttive sarde: nella loro lettera del 30.6.2004 esse affermano che, di fronte al rilevante passivo del bilancio 2003, i soci privati della società Sadam ISZ (FINBIETICOLA Spa e la SAM, che appartiene al gruppo Sadam Eridania Spa) si sono fatti carico di tutti i rischi di impresa, effettuando, nel dicembre 2003 una ricapitalizzazione con un versamento di 5 039 393 euro. A seguito di questa operazione, il socio pubblico Sviluppo Italia Spa, titolare di una quota pari al 20 % del capitale sociale, non avendo concorso, pro quota, alla ricapitalizzazione, è uscito dalla compagine societaria.

VALUTAZIONE

Esistenza dell'aiuto

| 37. | Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidono sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

37.

Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidono sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza.

| 38. | La misura in oggetto, finanziata con fondi della regione Sardegna, va a beneficio di un'impresa situata nella regione che ottiene così un vantaggio economico di cui non avrebbe beneficiato nell'esercizio della sua attività e migliora la sua posizione sul piano della concorrenza rispetto alle altre imprese comunitarie che non ricevono gli stessi aiuti. La misura è concessa anche a un'impresa che esercita la sua attività in un mercato internazionale concorrenziale: sulla base dei dati a disposizione della Commissione, l'Italia occupa una posizione importante nella produzione di zucchero (20). Poiché gli aiuti in questione falsano o rischiano di falsare la concorrenza e pregiudicano il commercio tra gli Stati membri, trova applicazione l'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE. |
| --- | --- |

38.

La misura in oggetto, finanziata con fondi della regione Sardegna, va a beneficio di un'impresa situata nella regione che ottiene così un vantaggio economico di cui non avrebbe beneficiato nell'esercizio della sua attività e migliora la sua posizione sul piano della concorrenza rispetto alle altre imprese comunitarie che non ricevono gli stessi aiuti. La misura è concessa anche a un'impresa che esercita la sua attività in un mercato internazionale concorrenziale: sulla base dei dati a disposizione della Commissione, l'Italia occupa una posizione importante nella produzione di zucchero (20). Poiché gli aiuti in questione falsano o rischiano di falsare la concorrenza e pregiudicano il commercio tra gli Stati membri, trova applicazione l'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE.

Compatibilità degli aiuti

| 39. | Per valutare se un aiuto può beneficiare delle deroghe di cui all'articolo 87, la Commissione fa riferimento in generale alla normativa in materia di aiuti di Stato, in particolare al regolamento (CE) n. 1/2004 della Commissione (21) relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese attive nel settore della produzione, trasformazione e commercializzazione dei prodotti agricoli oppure, ove detto regolamento non si applichi, agli Orientamenti comunitari relativi agli aiuti di Stato nel settore agricolo (in appresso »gli orientamenti«). |
| --- | --- |

39.

Per valutare se un aiuto può beneficiare delle deroghe di cui all'articolo 87, la Commissione fa riferimento in generale alla normativa in materia di aiuti di Stato, in particolare al regolamento (CE) n. 1/2004 della Commissione (21) relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese attive nel settore della produzione, trasformazione e commercializzazione dei prodotti agricoli oppure, ove detto regolamento non si applichi, agli Orientamenti comunitari relativi agli aiuti di Stato nel settore agricolo (in appresso »gli orientamenti«).

| 40. | Ora, nessuno dei due testi disciplina gli aiuti destinati a compensare le perdite degli impianti agroindustriali di trasformazione derivati da condizioni climatiche sfavorevoli che hanno colpito la produzione agricola di base. |
| --- | --- |

40.

Ora, nessuno dei due testi disciplina gli aiuti destinati a compensare le perdite degli impianti agroindustriali di trasformazione derivati da condizioni climatiche sfavorevoli che hanno colpito la produzione agricola di base.

| 41. | Il regolamento (CE) n. 1/2004 disciplina esclusivamente gli aiuti a favore dei premi di assicurazioni delle aziende agricole che assicurano la produzione primaria di prodotti agricoli, considerandoli, a determinate condizioni, compatibili con il mercato comune ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato, in quanto aiuti destinati a promuovere lo sviluppo di alcune attività o di alcune regioni economiche, senza alterare la condizione degli scambi in misura contraria all'interesse comune. |
| --- | --- |

41.

Il regolamento (CE) n. 1/2004 disciplina esclusivamente gli aiuti a favore dei premi di assicurazioni delle aziende agricole che assicurano la produzione primaria di prodotti agricoli, considerandoli, a determinate condizioni, compatibili con il mercato comune ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato, in quanto aiuti destinati a promuovere lo sviluppo di alcune attività o di alcune regioni economiche, senza alterare la condizione degli scambi in misura contraria all'interesse comune.

| 42. | Gli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo prevedono al punto 11.3.8 che, di norma, un aiuto di cui al punto 11.3 può essere versato solo agli agricoltori o alle associazioni di produttori di appartenenza e in tal caso l'importo dell'aiuto non deve superare il danno effettivo subito dall'agricoltore. La Commissione considera gli aiuti di cui al punto 11.3 compatibili con il mercato comune ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato a talune condizioni. |
| --- | --- |

42.

Gli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo prevedono al punto 11.3.8 che, di norma, un aiuto di cui al punto 11.3 può essere versato solo agli agricoltori o alle associazioni di produttori di appartenenza e in tal caso l'importo dell'aiuto non deve superare il danno effettivo subito dall'agricoltore. La Commissione considera gli aiuti di cui al punto 11.3 compatibili con il mercato comune ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato a talune condizioni.

| 43. | Per quanto attiene al settore agricolo, la Commissione ha sempre ritenuto (22) che le disposizioni del punto 11.3 degli Orientamenti non siano applicabili agli impianti agroindustriali di trasformazione che, a suo giudizio, dispongono di flessibilità per gestire i loro approvvigionamenti. Ciò può ovviamente comportare costi aggiuntivi delle materie prime e/o una minore redditività, ma non sembra giustificare l'applicazione diretta delle norme applicabili alla produzione agricola. |
| --- | --- |

43.

Per quanto attiene al settore agricolo, la Commissione ha sempre ritenuto (22) che le disposizioni del punto 11.3 degli Orientamenti non siano applicabili agli impianti agroindustriali di trasformazione che, a suo giudizio, dispongono di flessibilità per gestire i loro approvvigionamenti. Ciò può ovviamente comportare costi aggiuntivi delle materie prime e/o una minore redditività, ma non sembra giustificare l'applicazione diretta delle norme applicabili alla produzione agricola.

| 44. | Poiché le autorità italiane non hanno fornito altre basi giuridiche per l'esame e per l'eventuale autorizzazione degli aiuti di cui alla deliberazione della Giunta regionale n. 16/54 del 17 giugno 2003, non può escludersi, in questa fase, che l'aiuto previsto costituisca un aiuto al funzionamento, in altre parole un aiuto che mira a liberare l'impresa dei costi che essa avrebbe dovuto normalmente sopportare nella sua gestione corrente o nello svolgimento delle sue attività normali. In linea di principio tali aiuti devono essere considerati incompatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

44.

Poiché le autorità italiane non hanno fornito altre basi giuridiche per l'esame e per l'eventuale autorizzazione degli aiuti di cui alla deliberazione della Giunta regionale n. 16/54 del 17 giugno 2003, non può escludersi, in questa fase, che l'aiuto previsto costituisca un aiuto al funzionamento, in altre parole un aiuto che mira a liberare l'impresa dei costi che essa avrebbe dovuto normalmente sopportare nella sua gestione corrente o nello svolgimento delle sue attività normali. In linea di principio tali aiuti devono essere considerati incompatibili con il mercato comune.

| 45. | Inoltre, i dati trasmessi dalle autorità italiane e quelli di cui dispone la Commissione sembrano indicare che la società Sadam ISZ e le società – in particolare SAM (23) e FINBIETICOLA Spa (24) – cui essa appartiene direttamente o indirettamente, sarebbero in grado di sopportare la diminuzione di redditività di questo impianto. |
| --- | --- |

45.

Inoltre, i dati trasmessi dalle autorità italiane e quelli di cui dispone la Commissione sembrano indicare che la società Sadam ISZ e le società – in particolare SAM (23) e FINBIETICOLA Spa (24) – cui essa appartiene direttamente o indirettamente, sarebbero in grado di sopportare la diminuzione di redditività di questo impianto.

| 46. | Infine, in subordine, anche se l'applicazione nei confronti di Sadam ISZ del principio della compensazione di cui al punto 11.3.2 degli Orientamenti comunitari per i produttori di base potesse essere ritenuta accettabile (quod non, in questa fase della procedura, come indicato sopra), il periodo di riferimento utilizzato dalle autorità italiane per il calcolo dell'aiuto sarebbe errato. |
| --- | --- |

46.

Infine, in subordine, anche se l'applicazione nei confronti di Sadam ISZ del principio della compensazione di cui al punto 11.3.2 degli Orientamenti comunitari per i produttori di base potesse essere ritenuta accettabile (quod non, in questa fase della procedura, come indicato sopra), il periodo di riferimento utilizzato dalle autorità italiane per il calcolo dell'aiuto sarebbe errato.

DECISIONE

| 47. | Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia, nell'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, a presentare le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione dell'aiuto entro un mese dalla data di ricezione della presente. Essa invita inoltre le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto. |
| --- | --- |

47.

Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia, nell'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, a presentare le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione dell'aiuto entro un mese dalla data di ricezione della presente. Essa invita inoltre le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto.

| 48. | La Commissione desidera richiamare all'attenzione dell'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare ogni aiuto illegale presso il beneficiario. |
| --- | --- |

48.

La Commissione desidera richiamare all'attenzione dell'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare ogni aiuto illegale presso il beneficiario.

| 49. | Con la presente la Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione.” |
| --- | --- |

49.

Con la presente la Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione.”

---

(1)  Il Consorzio S.A.R. Sardegna s.r.l. — i cui soci sono la Regione autonoma della Sardegna, l'Ente regionale di assistenza tecnica in agricoltura (E.R.S.A.T.), il Centro regionale agrario sperimentale della Sardegna (C.R.A.S.), la Stazione sperimentale del sughero, l'Istituto zootecnico e caseario per la Sardegna e il Consorzio provinciale per la frutticoltura di Sassari – è la persona giuridica che gestisce il Servizio agrometeorologico regionale per la Sardegna (SAR). Il SAR è il servizio pubblico di agrometeorologia della Sardegna.

1

(2)  Aiuto di Stato N 331/2002, C(2002) 3211 del 2.9.2002, GU C 238 del 3.10.2002, pag. 9.

2

(3)  Le autorità competenti hanno trasmesso alla Commissione il bilancio e il prospetto del loro calcolo del danno con lettera del 27.11.2003.

3

(4)  Dagli ammortamenti degli anni 2000-2002 le autorità competenti hanno sottratto il 27,2 %, pari al tasso di aiuto che Sadam Spa ha ricevuto come aiuto di Stato per gli investimenti realizzati per la ristrutturazione dello stabilimento di trasformazione di Villasor. Aiuto di Stato N 157/99, decisione (2000) D/103781 del 19.5.2000, GU C 175 del 24.6.2000.

4

(5)  Per il periodo di riferimento complessivo il totale dei costi fissi è di 15 762 413,37 euro e il totale della produzione di zucchero è di 94 609 tonnellate (15 762 413,37 : 94 609 = 166,61 euro/t).

5

(6)  Nel 2001 i costi fissi ammontavano a 5 760 061,14 euro e la produzione di zucchero a 20 004 tonnellate (5 760 061,14 : 20 004 = 557 540 euro/t).

6

(7)  Nel 2002 i costi fissi ammontavano a 6 265 000,70 euro e la produzione di zucchero a 11 007 tonnellate (6 265 000,70 : 11 007 = 1 102 093 euro/t).

7

(8)  Nel 2001 (287,95 - 166,61) = 121,34 euro/t nel 2002 (569,18 - 166,61) = 402,58 euro/t.

8

(9)  Nel 2001 (121,34 x 20.004) = 2 427 278 euro, nel 2002 (402,58 euro x 11 007 t) = 4 434 170 euro.

9

(10)  Al punto 11.3.1 degli Orientamenti comunitari la Commissione afferma che ha sempre „considerato che avverse condizioni atmosferiche quali gelo, grandine, ghiaccio, pioggia o siccità non possono come tali essere considerate calamità naturali ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 2, lettera b) del trattato. Tuttavia, a causa di danni che tali eventi possono arrecare alla produzione agricola o ai mezzi di produzione agricoli, la Commissione ha accettato di assimilare tali aventi a calamità naturali se il danno raggiunge una determinata soglia, fissata al 20 % della produzione normale nelle zone svantaggiate e al 30 % nelle altre zone. Poiché la produzione agricola è intrinsecamente variabile, appare necessario mantenere tale soglia per evitare che le condizioni atmosferiche vengano addotte come pretesto per il pagamento di aiuti al funzionamento. Per consentire alla Commissione di valutare questi regimi di aiuti, le notifiche delle misure di aiuti a titolo di indennizzo dei danni causati da avverse condizioni atmosferiche vanno corredate da adeguate informazioni meteorologiche.” (GU C 232 dell'1.2.2000, pag. 31).

10

(11)  A tal fine esse citano la decisione della Commissione del 5.11.2000 adottata nei confronti dell'aiuto di Stato N 185/2000 (GU C 19 del 20.1.2001, pag. 6). Nel caso di specie la Commissione aveva ritenuto che l'indennizzo a favore delle imprese di depurazione di molluschi in seguito all'inquinamento causato dalle mucillagini nel 1997 fosse conforme all'articolo 87, paragrafo 2, lettera b) del trattato in quanto aiuto destinato a rimediare ai danni causati dalle calamità naturali o da altri eventi straordinari.

11

(12)  Ordinanza del presidente del Consiglio dei ministri n. 2409 del 28.6.1995.

12

(13)  Tutti questi provvedimenti sono descritti nella lettera del 30.6.2004.

13

(14)  Regolamento (CE) n. 1260/2001 del Consiglio, del 19 giugno 2001, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dello zucchero, GU L 178 del 30.6.2001, pag. 1.

14

(15)  I prezzi comunitari sono garantiti solo per la produzione sotto quota. Lo zucchero di quota è ripartito in quote A e B fissate dallo Stato membro. Ogni Stato membro suddivide le quote per zuccherificio e ogni stabilimento industriale converte le sue quote in „diritti di conferimento” per ogni coltivatore.

15

(16)  La quantità esatta è informazione è coperta dal segreto d'ufficio, come richiesto delle autorità italiane viene qui indicata una forchetta di valori.

16

(17)  Realizzato con un intervento dello Stato, si veda nota n. 4.

17

(18)  Le autorità italiane hanno indicato che i fondi messi a disposizione degli stabilimenti bieticoli sardi per l'attuazione delle misure previste dal POR nel corso dei primi due anni di applicazione sono stati completamente utilizzati.

18

(19)  Le autorità italiane hanno trasmesso i dati delle produzione di barbabietole e di zucchero riferiti al periodo 1991-1999 con lettera del 30.6.2004.

19

(20)  Per lo zucchero: 1 318 000 tonnellate nel 2002, pari all'8,8 % della produzione europea (fonte: EUROSTAT).

20

(21)  GU L 1 del 3.1.2004, pag. 1.

21

(22)  Cfr. le decisioni della Commissione adottate nei confronti degli aiuti di Stato C 4/2001 (ex N 745/2000) del 2.2.2001 (GU C 263 del 19 settembre 2001, pagg. 16-21) e C 5/2001 (ex 775/2000) del 17.1.2001 e del 16.3.2004.

22

(23)  SAM srl è una società controllata da Sadam Spa. Il gruppo Sadam detiene il 35 % della produzione nazionale di zucchero.

23

(24)  FINBIETICOLA Spa ha fra le sue missioni la partecipazione alle industrie saccarifere italiane, di cui essa possiede partecipazioni nel capitale.

24

---

II Az Európai Unióról szóló szerződés VI. címe alapján elfogadott jogi aktusok

Bizottság

| 1.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/15

---

A Luxemburgi Nagyhercegség kezdeményezése az Europol alkalmazottaira alkalmazandó alapfizetések és juttatások kiigazításáról szóló tanácsi határozat tekintetében

(2005/C 51/08)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az 1998. december 3-i, az Europol alkalmazottai személyzeti szabályzatának megállapításáról szóló tanácsi jogi aktusra (1) (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat), és különösen annak 44. cikkére,

tekintettel a Luxemburgi Nagyhercegség kezdeményezésére (2),

tekintettel az Európai Parlament véleményére (3),

tekintettel az Europol igazgatótanácsának javaslatára,

mivel:

| (1) | A fent említett felülvizsgálatban az igazgatótanács figyelembe vette a hollandiai megélhetési költségekben bekövetkező változásokat, csakúgy mint a közalkalmazotti fizetések változásait a tagállamokban. |
| --- | --- |

(1)

A fent említett felülvizsgálatban az igazgatótanács figyelembe vette a hollandiai megélhetési költségekben bekövetkező változásokat, csakúgy mint a közalkalmazotti fizetések változásait a tagállamokban.

| (2) | Az említett felülvizsgálat alapján indokolt a díjazás 0,2 %-kal történő emelése a 2003. július 1. és 2004. július 1. közötti időszakra. |
| --- | --- |

(2)

Az említett felülvizsgálat alapján indokolt a díjazás 0,2 %-kal történő emelése a 2003. július 1. és 2004. július 1. közötti időszakra.

| (3) | A Tanács feladata, hogy a felülvizsgálat alapján – egyhangúlag eljárva – kiigazítsa az Europol tisztviselőinek alapfizetését és juttatásait, |
| --- | --- |

(3)

A Tanács feladata, hogy a felülvizsgálat alapján – egyhangúlag eljárva – kiigazítsa az Europol tisztviselőinek alapfizetését és juttatásait,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

2004. július elsejei hatállyal a személyzeti szabályzat az alábbiak szerint módosul:

| a) | a 45. cikkben a havi alapfizetések táblázata helyébe a következő táblázat lép: | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 14 678,38 | | | | | | | | | | |
| 2 | 13 180,56 | | | | | | | | | | |
| 3 | 9 046,67 | 9 280,32 | 9 513,99 | 9 765,62 | 10 017,25 | 10 280,84 | 10 543,24 | 10 820,06 | 11 098,65 | 11 392,22 | 11 682,78 |
| 4 | 7 878,38 | 8 088,08 | 8 294,78 | 8 513,45 | 8 732,14 | 8 962,79 | 9 190,45 | 9 433,11 | 9 675,73 | 9 930,37 | 10 185,00 |
| 5 | 6 491,44 | 6 662,18 | 6 829,92 | 7 009,67 | 7 189,41 | 7 381,12 | 7 569,84 | 7 770,55 | 7 968,26 | 8 177,94 | 8 387,65 |
| 6 | 5 562,82 | 5 709,58 | 5 856,38 | 6 012,15 | 6 164,91 | 6 326,68 | 6 488,44 | 6 659,19 | 6 829,92 | 7 009,67 | 7 189,41 |
| 7 | 4 637,17 | 4 759,99 | 4 879,80 | 5 008,62 | 5 137,42 | 5 272,23 | 5 407,03 | 5 550,83 | 5 691,61 | 5 841,40 | 5 991,17 |
| 8 | 3 942,19 | 4 047,04 | 4 148,88 | 4 259,72 | 4 367,55 | 4 481,40 | 4 595,23 | 4 718,06 | 4 837,87 | 4 966,68 | 5 092,48 |
| 9 | 3 474,88 | 3 567,74 | 3 660,62 | 3 756,45 | 3 852,32 | 3 954,17 | 4 056,02 | 4 163,86 | 4 268,74 | 4 382,55 | 4 493,39 |
| 10 | 3 013,56 | 3 094,46 | 3 172,32 | 3 256,19 | 3 337,09 | 3 426,95 | 3 516,81 | 3 609,68 | 3 699,54 | 3 798,41 | 3 894,26 |
| 11 | 2 920,71 | 2 998,59 | 3 073,46 | 3 154,36 | 3 235,23 | 3 322,10 | 3 405,98 | 3 495,85 | 3 585,72 | 3 681,59 | 3 774,42 |
| 12 | 2 318,60 | 2 381,48 | 2 441,38 | 2 504,31 | 2 567,22 | 2 636,11 | 2 705,02 | 2 776,91 | 2 845,80 | 2 920,71 | 2 995,59 |
| 13 | 1 992,06 | 2 045,98 | 2 096,91 | 2 153,84 | 2 207,76 | 2 267,66 | 2 324,58 | 2 387,47 | 2 447,41 | 2 513,31 | 2 576,20 |

a)

a 45. cikkben a havi alapfizetések táblázata helyébe a következő táblázat lép:

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

1

14 678,38

2

13 180,56

3

9 046,67

9 280,32

9 513,99

9 765,62

10 017,25

10 280,84

10 543,24

10 820,06

11 098,65

11 392,22

11 682,78

4

7 878,38

8 088,08

8 294,78

8 513,45

8 732,14

8 962,79

9 190,45

9 433,11

9 675,73

9 930,37

10 185,00

5

6 491,44

6 662,18

6 829,92

7 009,67

7 189,41

7 381,12

7 569,84

7 770,55

7 968,26

8 177,94

8 387,65

6

5 562,82

5 709,58

5 856,38

6 012,15

6 164,91

6 326,68

6 488,44

6 659,19

6 829,92

7 009,67

7 189,41

7

4 637,17

4 759,99

4 879,80

5 008,62

5 137,42

5 272,23

5 407,03

5 550,83

5 691,61

5 841,40

5 991,17

8

3 942,19

4 047,04

4 148,88

4 259,72

4 367,55

4 481,40

4 595,23

4 718,06

4 837,87

4 966,68

5 092,48

9

3 474,88

3 567,74

3 660,62

3 756,45

3 852,32

3 954,17

4 056,02

4 163,86

4 268,74

4 382,55

4 493,39

10

3 013,56

3 094,46

3 172,32

3 256,19

3 337,09

3 426,95

3 516,81

3 609,68

3 699,54

3 798,41

3 894,26

11

2 920,71

2 998,59

3 073,46

3 154,36

3 235,23

3 322,10

3 405,98

3 495,85

3 585,72

3 681,59

3 774,42

12

2 318,60

2 381,48

2 441,38

2 504,31

2 567,22

2 636,11

2 705,02

2 776,91

2 845,80

2 920,71

2 995,59

13

1 992,06

2 045,98

2 096,91

2 153,84

2 207,76

2 267,66

2 324,58

2 387,47

2 447,41

2 513,31

2 576,20

| b) | az 59. cikk (3) bekezdésében, a „986,57 EUR” összeg helyébe „988,54 EUR” összeglép; |
| --- | --- |

b)

az 59. cikk (3) bekezdésében, a „986,57 EUR” összeg helyébe „988,54 EUR” összeglép;

| c) | az 59. cikk (3) bekezdésében, az „1 973,14 EUR” összeg helyébe „1 977,09 EUR” összeg lép; |
| --- | --- |

c)

az 59. cikk (3) bekezdésében, az „1 973,14 EUR” összeg helyébe „1 977,09 EUR” összeg lép;

| d) | a 60. cikk (1) bekezdésében az „263,09 EUR” összeg helyébe „263,62 EUR” összeg lép; |
| --- | --- |

d)

a 60. cikk (1) bekezdésében az „263,09 EUR” összeg helyébe „263,62 EUR” összeg lép;

| e) | az 5. melléklet 2. cikke (1) bekezdésében az „275,04 EUR” összeg helyébe „275,59 EUR” összeg lép; |
| --- | --- |

e)

az 5. melléklet 2. cikke (1) bekezdésében az „275,04 EUR” összeg helyébe „275,59 EUR” összeg lép;

| f) | az 5. melléklet 3. cikke (1) bekezdésében az „11 958,42 EUR” összeg helyébe „11 982,34 EUR” összeg lép; |
| --- | --- |

f)

az 5. melléklet 3. cikke (1) bekezdésében az „11 958,42 EUR” összeg helyébe „11 982,34 EUR” összeg lép;

| g) | az 5. melléklet 3. cikke (1) bekezdésében az „2 690,65 EUR” összeg helyébe „2 696,03 EUR” összeg lép; |
| --- | --- |

g)

az 5. melléklet 3. cikke (1) bekezdésében az „2 690,65 EUR” összeg helyébe „2 696,03 EUR” összeg lép;

| h) | az 5. melléklet 3. cikke (2) bekezdésében az „16 143,87 EUR” összeg helyébe „16 176,16 EUR” összeg lép; |
| --- | --- |

h)

az 5. melléklet 3. cikke (2) bekezdésében az „16 143,87 EUR” összeg helyébe „16 176,16 EUR” összeg lép;

| i) | az 5. melléklet 4. cikke (1) bekezdésében az „1 195,85 EUR” összeg helyébe „1 198,24 EUR” összeg lép; |
| --- | --- |

i)

az 5. melléklet 4. cikke (1) bekezdésében az „1 195,85 EUR” összeg helyébe „1 198,24 EUR” összeg lép;

| j) | az 5. melléklet 4. cikke (1) bekezdésében az „896,90 EUR” összeg helyébe „898,69 EUR” összeg lép; |
| --- | --- |

j)

az 5. melléklet 4. cikke (1) bekezdésében az „896,90 EUR” összeg helyébe „898,69 EUR” összeg lép;

| k) | az 5. melléklet 4. cikke (1) bekezdésében az „597,91 EUR” összeg helyébe „599,11 EUR” összeg lép; |
| --- | --- |

k)

az 5. melléklet 4. cikke (1) bekezdésében az „597,91 EUR” összeg helyébe „599,11 EUR” összeg lép;

| l) | az 5. melléklet 4. cikke (1) bekezdésében az „478,33 EUR” összeg helyébe „479,29 EUR” összeg lép; |
| --- | --- |

l)

az 5. melléklet 4. cikke (1) bekezdésében az „478,33 EUR” összeg helyébe „479,29 EUR” összeg lép;

| m) | az 5. melléklet 5. cikke (3) bekezdésében az „1 687,57 EUR” összeg helyébe „1 690,95 EUR” összeg lép; |
| --- | --- |

m)

az 5. melléklet 5. cikke (3) bekezdésében az „1 687,57 EUR” összeg helyébe „1 690,95 EUR” összeg lép;

| n) | az 5. melléklet 5. cikke (3) bekezdésében az „2 250,11 EUR” összeg helyébe „2 254,61 EUR” összeg lép; |
| --- | --- |

n)

az 5. melléklet 5. cikke (3) bekezdésében az „2 250,11 EUR” összeg helyébe „2 254,61 EUR” összeg lép;

| o) | az 5. melléklet 5. cikke (3) bekezdésében az „2 812,62 EUR” összeg helyébe „2 818,25 EUR” összeg lép; |
| --- | --- |

o)

az 5. melléklet 5. cikke (3) bekezdésében az „2 812,62 EUR” összeg helyébe „2 818,25 EUR” összeg lép;

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, ....

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 26, 1999.1.30., 23. o. A legutóbb a 2004. április 29-i határozat (HL C 114, 2004.4.30., 7. o.) által módosított határozat.

1

(2)  HL ...

2

(3)  ...-án/én benyújtott vélemény.

3

---