# Az Európai Unió C 221/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 221 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. június 10. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 221

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. június 10.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 221/01 | A Bizottság véleménye (2021. június 3.) az egyesült királysági Suffolkban található Sizewell C erőműből (két UK EPR reaktor) származó radioaktív hulladék végleges elhelyezésére vonatkozó tervről | 1 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2021/C 221/01

A Bizottság véleménye (2021. június 3.) az egyesült királysági Suffolkban található Sizewell C erőműből (két UK EPR reaktor) származó radioaktív hulladék végleges elhelyezésére vonatkozó tervről

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2021/C 221/02 | A Tanács következtetései az oktatás és képzés területén a mindenki számára elérhető oktatási siker előmozdítását célzó méltányosságról és befogadásról | 3 |
| 2021/C 221/03 | A Tanács következtetései az Európai Egyetemek kezdeményezésről – A felsőoktatás, a kutatás, az innováció és a társadalom összekapcsolása: új dimenziókat nyitunk az európai felsőoktatásban | 14 |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 221/04 | Euroátváltási árfolyamok — 2021. június 9. | 25 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2021/C 221/02

A Tanács következtetései az oktatás és képzés területén a mindenki számára elérhető oktatási siker előmozdítását célzó méltányosságról és befogadásról

3

2021/C 221/03

A Tanács következtetései az Európai Egyetemek kezdeményezésről – A felsőoktatás, a kutatás, az innováció és a társadalom összekapcsolása: új dimenziókat nyitunk az európai felsőoktatásban

14

Európai Bizottság

2021/C 221/04

Euroátváltási árfolyamok — 2021. június 9.

25

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 221/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9971 — P27 NPP/Bankgirot) (
  1
  ) | 26 |
| 2021/C 221/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 28 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 221/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9971 — P27 NPP/Bankgirot) (
  1
  )

1

26

2021/C 221/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2021.6.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 221/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 221/1

---

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

(2021. június 3.)

az egyesült királysági Suffolkban található Sizewell C erőműből (két UK EPR reaktor) származó radioaktív hulladék végleges elhelyezésére vonatkozó tervről

(csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(2021/C 221/01)

Az alábbi értékelés az Euratom-Szerződés rendelkezései alapján készült, és nem érinti az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján, illetve az abból és a másodlagos jogszabályokból eredő kötelezettségek értelmében végrehajtandó esetleges további értékeléseket (1).

Az Európai Bizottság 2020. augusztus 17-én az Euratom-Szerződés 37. cikkének megfelelően megkapta az Egyesült Királyság kormányától a Sizewell C erőműből származó radioaktív hulladék (2) végleges elhelyezésére vonatkozó terv általános adatait.

Ezen adatok és a Bizottság által 2020. november 27-én és 2021. február 9-én kért és az egyesült királysági hatóságok által 2021. január 12-én és 2021. február 9-én rendelkezésre bocsátott további információk, valamint az Egyesült Királyság képviselői által a szakértői csoport 2021. február 10-i (videokonferencia útján megtartott) ülésén szolgáltatott kiegészítő információk, továbbá a 2021. február 10-én (az ülés végén) és 2021. február 23-án kért és az egyesült királysági hatóságok által 2021. február 15-én és 2021. március 8-án szolgáltatott további információk alapján a Bizottság a következő véleményt alakította ki:

| 1. | Az erőmű és a legközelebbi tagállam (Franciaország) közötti távolság 138 km. |
| --- | --- |

1.

Az erőmű és a legközelebbi tagállam (Franciaország) közötti távolság 138 km.

| 2. | Szokásos működési körülmények között a környezetbe jutó gáz- és folyékony halmazállapotú radioaktív kibocsátás várhatóan nem okoz olyan mértékű expozíciót más tagállamok lakossága körében, amely az alapvető biztonsági előírásokban (2013/59/Euratom irányelv (3)) meghatározott dóziskorlátok figyelembevételével egészségügyileg jelentősnek tekinthető. |
| --- | --- |

2.

Szokásos működési körülmények között a környezetbe jutó gáz- és folyékony halmazállapotú radioaktív kibocsátás várhatóan nem okoz olyan mértékű expozíciót más tagállamok lakossága körében, amely az alapvető biztonsági előírásokban (2013/59/Euratom irányelv (3)) meghatározott dóziskorlátok figyelembevételével egészségügyileg jelentősnek tekinthető.

| 3. | A kis aktivitású szilárd radioaktív hulladékot ideiglenesen a telephelyen tárolják, majd később elszállítják az Egyesült Királyság szabályozó hatóságai által engedélyezett lerakóhelyekre.
  A kiégett fűtőelemeket és a közepes aktivitású szilárd hulladékot ideiglenesen a telephelyen tárolják mindaddig, amíg rendelkezésre nem áll egy geológiai tároló. A kiégett fűtőelemek újrafeldolgozását nem tervezik. |
| --- | --- |

3.

A kis aktivitású szilárd radioaktív hulladékot ideiglenesen a telephelyen tárolják, majd később elszállítják az Egyesült Királyság szabályozó hatóságai által engedélyezett lerakóhelyekre.

A kiégett fűtőelemeket és a közepes aktivitású szilárd hulladékot ideiglenesen a telephelyen tárolják mindaddig, amíg rendelkezésre nem áll egy geológiai tároló. A kiégett fűtőelemek újrafeldolgozását nem tervezik.

| 4. | Az általános adatokban feltételezett típusú és súlyosságú balesetek esetén bekövetkező nem tervezett radioaktív kibocsátások miatt a tagállamok lakosságát valószínűsíthetően érő sugárdózis az alapvető biztonsági előírásokban (2013/59/Euratom irányelv) meghatározott vonatkoztatási szinteket figyelembe véve egészségügyi szempontból nem lenne jelentős. |
| --- | --- |

4.

Az általános adatokban feltételezett típusú és súlyosságú balesetek esetén bekövetkező nem tervezett radioaktív kibocsátások miatt a tagállamok lakosságát valószínűsíthetően érő sugárdózis az alapvető biztonsági előírásokban (2013/59/Euratom irányelv) meghatározott vonatkoztatási szinteket figyelembe véve egészségügyi szempontból nem lenne jelentős.

A Bizottság következésképpen azon a véleményen van, hogy az Egyesült Királyságban, Suffolk partvidékén található Sizewell C atomerőmű két EPR-reaktorából származó, bármilyen formájú radioaktív hulladék végleges elhelyezésére vonatkozó terv megvalósítása az alapvető biztonsági előírások (2013/59/Euratom irányelv) rendelkezéseinek figyelembevételével várhatóan sem a szokásos működés során, sem az általános adatokban feltételezett típusú és súlyosságú balesetek esetén bekövetkező nem tervezett radioaktív kibocsátások miatt nem okoz egészségügyi szempontból jelentős mértékű radioaktív szennyeződést a tagállamok vizeiben, talajában vagy légterében.

Kelt Brüsszelben, 2021. június 3-án.

a Bizottság részéről

Kadri SIMSON

a Bizottság tagja

---

(1)  Például az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján további környezetvédelmi szempontú vizsgálatokat is el kell végezni. A Bizottság szeretné például felhívni a figyelmet a 2014/52/EU irányelvvel módosított, az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv rendelkezéseire, a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2001/42/EK irányelvre, a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK irányelvre, továbbá a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2000/60/EK irányelvre.

1

(2)  A radioaktív hulladék végleges elhelyezése alatt az Euratom-Szerződés 37. cikkének alkalmazásáról szóló, 2010. október 11-i 2010/635/Euratom bizottsági ajánlás (HL L 279., 2010.10.23., 36. o.) 1. pontja szerinti radioaktívhulladék-ártalmatlanítás értendő.

2

(3)  A Tanács 2013/59/Euratom irányelve (2013. december 5.) az ionizáló sugárzás miatti sugárterhelésből származó veszélyekkel szembeni védelmet szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról (HL L 13., 2014.1.17., 1. o.).

3

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2021.6.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 221/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 221/3

---

A Tanács következtetései az oktatás és képzés területén a mindenki számára elérhető oktatási siker előmozdítását célzó méltányosságról és befogadásról

(2021/C 221/02)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

ÖSSZEFÜGGÉSBEN

| 1. | A szociális jogok európai pillérével, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a 2017. évi göteborgi szociális csúcstalálkozón közösen hirdetett ki, és különösen a pillér első, harmadik és tizenegyedik alapelvével. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) szóló tanácsi állásfoglalással, amely 1. stratégiai prioritásaként a minőségnek, a méltányosságnak, a befogadásnak és a mindenki számára elérhető sikernek az oktatásban és a képzésben való előmozdítását határozza meg. |
| --- | --- |

2.

EMLÉKEZTETVE a mellékletben felsorolt szakpolitikai háttérdokumentumokra.

FIGYELEMMEL

| 3. | A 2020. évi Oktatási és Képzési Figyelő megállapításaira, amelyekből többek között az alábbiak derülnek ki:






  a) | a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban 4 éves kortól való részvétel aránya a tagállamok kitartó erőfeszítéseinek köszönhetően magas, éppen csak elmarad az Oktatás és képzés 2020 keretrendszerben meghatározott célértéktől, az egyenlőtlen hozzáférés és minőség azonban továbbra is kihívást jelent; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban 4 éves kortól való részvétel aránya a tagállamok kitartó erőfeszítéseinek köszönhetően magas, éppen csak elmarad az Oktatás és képzés 2020 keretrendszerben meghatározott célértéktől, az egyenlőtlen hozzáférés és minőség azonban továbbra is kihívást jelent;

| b) | a korai iskolaelhagyók aránya 2019-ben 10,2 % volt, amivel majdnem teljesült az Oktatás és képzés 2020 keretrendszerben meghatározott célérték. A fogyatékossággal élők esetében azonban ez az arány 20,3 %-ra nő, a külföldön született tanulók pedig nagyobb valószínűséggel hagyják el idő előtt az oktatást, mint helyben született társaik (22,2 %, illetve 8,9 %). A fiúk körében magasabb a korai iskolaelhagyók aránya, mint a lányokéban (11,9 %, illetve 8,4 %), és ez a különbség az elmúlt évtized során nagyjából változatlan maradt; |
| --- | --- |

b)

a korai iskolaelhagyók aránya 2019-ben 10,2 % volt, amivel majdnem teljesült az Oktatás és képzés 2020 keretrendszerben meghatározott célérték. A fogyatékossággal élők esetében azonban ez az arány 20,3 %-ra nő, a külföldön született tanulók pedig nagyobb valószínűséggel hagyják el idő előtt az oktatást, mint helyben született társaik (22,2 %, illetve 8,9 %). A fiúk körében magasabb a korai iskolaelhagyók aránya, mint a lányokéban (11,9 %, illetve 8,4 %), és ez a különbség az elmúlt évtized során nagyjából változatlan maradt;

| c) | a 2018. évi PISA-vizsgálat eredményei azt mutatják, hogy az EU nem teljesítette az Oktatás és képzés 2020 keretrendszerben foglalt azon célkitűzését, hogy az alapkészségek terén megfigyelhető alulteljesítés arányát 15 % alá csökkentse. Az alulteljesítés aránya összességében az EU-ban az elmúlt évtizedben a természettudományok és az olvasás terén nőtt, a matematika terén pedig változatlan maradt (az EU-27-re vonatkoztatva olvasás: 22,5 %, matematika: 22,9 %, természettudományok: 22,3 %). Az alulteljesítés szintjében kizárólag az olvasás terén figyelhető meg tartósan jelentős különbség a nemek között – a fiúk körében magasabb az alulteljesítők aránya. Az eredmények ezenkívül rávilágítanak arra, hogy az iskolai légkör nagy jelentőséggel bír a tanulók jólléte és teljesítménye szempontjából; |
| --- | --- |

c)

a 2018. évi PISA-vizsgálat eredményei azt mutatják, hogy az EU nem teljesítette az Oktatás és képzés 2020 keretrendszerben foglalt azon célkitűzését, hogy az alapkészségek terén megfigyelhető alulteljesítés arányát 15 % alá csökkentse. Az alulteljesítés aránya összességében az EU-ban az elmúlt évtizedben a természettudományok és az olvasás terén nőtt, a matematika terén pedig változatlan maradt (az EU-27-re vonatkoztatva olvasás: 22,5 %, matematika: 22,9 %, természettudományok: 22,3 %). Az alulteljesítés szintjében kizárólag az olvasás terén figyelhető meg tartósan jelentős különbség a nemek között – a fiúk körében magasabb az alulteljesítők aránya. Az eredmények ezenkívül rávilágítanak arra, hogy az iskolai légkör nagy jelentőséggel bír a tanulók jólléte és teljesítménye szempontjából;

| d) | az EU-ban és a tagállamok többségében sikerült elérni az Oktatás és képzés 2020 keretrendszerben meghatározott azon célkitűzést, hogy a felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya elérje a 40 %-ot. Mindazonáltal az EU egészében megmaradtak a nemek közötti különbségek, továbbá a kevesebb lehetőséggel rendelkező diákoknak rosszabbak a kilátásaik a felsőoktatási tanulmányok befejezésére (43,4 %), mint társaiknak (82,3 %); |
| --- | --- |

d)

az EU-ban és a tagállamok többségében sikerült elérni az Oktatás és képzés 2020 keretrendszerben meghatározott azon célkitűzést, hogy a felsőfokú végzettséggel rendelkezők aránya elérje a 40 %-ot. Mindazonáltal az EU egészében megmaradtak a nemek közötti különbségek, továbbá a kevesebb lehetőséggel rendelkező diákoknak rosszabbak a kilátásaik a felsőoktatási tanulmányok befejezésére (43,4 %), mint társaiknak (82,3 %);

| e) | a felnőttek tanulásban való részvétele az elmúlt évtizedben lassú növekedést mutatott, és továbbra is rendkívül nagy az egyes tagállamok közötti különbség a résztvevők arányát tekintve. 2019-ben a felnőttek tanulásban való részvételének aránya az EU-27-ben 10,8 % volt, amely a 2010. évi 7,8 %-hoz képest csekély növekedést jelent, és még mindig messze elmarad a 15 %-os célkitűzéstől; |
| --- | --- |

e)

a felnőttek tanulásban való részvétele az elmúlt évtizedben lassú növekedést mutatott, és továbbra is rendkívül nagy az egyes tagállamok közötti különbség a résztvevők arányát tekintve. 2019-ben a felnőttek tanulásban való részvételének aránya az EU-27-ben 10,8 % volt, amely a 2010. évi 7,8 %-hoz képest csekély növekedést jelent, és még mindig messze elmarad a 15 %-os célkitűzéstől;

| f) | az EU-ban az oktatási eredmények legfontosabb meghatározó tényezője még mindig a társadalmi-gazdasági háttér, amely a fiatalok jelentős részét meggátolja a megfelelő szintű alapkészségek megszerzésében, továbbá megakadályozza a felfelé irányuló társadalmi mobilitást. |
| --- | --- |

f)

az EU-ban az oktatási eredmények legfontosabb meghatározó tényezője még mindig a társadalmi-gazdasági háttér, amely a fiatalok jelentős részét meggátolja a megfelelő szintű alapkészségek megszerzésében, továbbá megakadályozza a felfelé irányuló társadalmi mobilitást.

| 4. | A háztartások és az egyének IKT-használatáról készített közösségi felmérésre (Community survey on ICT [Information and Communication Technologies] usage in households and by individuals), amelynek eredményei szerint 2019-ben a (16 és 24 év közötti) fiatalok ötöde még mindig nem rendelkezett az alapvető digitális készségekkel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az Eurydice 2020. évi, „Equity in school education in Europe: Structures, policies and student performance” („Méltányosság az európai iskolai oktatásban: struktúrák, szakpolitikák és tanulói teljesítmény”) című jelentésére, amely feltárja, hogy mely szakpolitikák és struktúrák eredményeznek magasabb szintű méltányosságot a tanulói teljesítmény szempontjából, és rámutat arra, hogy az iskolai méltányosság terén mind a befogadás, mind az igazságosság tekintetében jelentős eltérések állnak fenn Európában. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A Covid19-világjárványra, amely a digitális oktatásra és tanulásra való széles körű átállással Unió-szerte jelentős terhet rótt az oktatási és képzési rendszerekre, és valószínűsíthetően több uniós szintű oktatási és képzési célkitűzés és mutató elérésére hatást gyakorol majd. |
| --- | --- |

6.

ÚGY ÍTÉLI MEG, HOGY

| 7. | Az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködésre vonatkozó új stratégiai keretrendszer (2021–2030) összefüggésében – tekintettel annak az európai oktatási térség kialakítására vonatkozó átfogó szakpolitikai célkitűzésére – elérkezett az idő annak számbavételére, hogy milyen előrehaladást sikerült elérni eddig az oktatás és képzés területén a méltányosság és befogadás előmozdítása tekintetében a mindenki számára elérhető oktatási siker érdekében, és hogy az e téren folytatott uniós szintű együttműködés és nemzeti munka új lendülettel folytatódjon. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Bár a Tanács már foglalkozott a méltányosság, az inkluzív oktatás, valamint az oktatási és képzési siker kérdéseivel, ezeket eddig még nem vizsgálták együttesen, olyan egymást átfedő és egymással kölcsönösen összefüggő elemekként, amelyek segítségével megállapítható, hogy az oktatási és képzési rendszerek mennyiben képesek mindenki számára valóban társadalmilag befogadó és az összetartást elősegítő, méltányos és sikereket nyújtó magas színvonalú oktatást és képzést biztosítani, beleértve az egész életen át tartó tanulást is. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Az uniós oktatási miniszterek – különösen a Covid19-világjárvány nyomán, amely az összes oktatási és képzési rendszert, köztük a kisgyermekkori nevelést és gondozást is érintette – 2020 óta több megbeszélés során hangsúlyozták, hogy annak biztosítása érdekében, hogy senki se maradjon le, fontos a méltányosság és a befogadás előmozdítása az oktatásban és a képzésben. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Az európai oktatási és képzési rendszerek területén ki kell használni azt, hogy a befogadás kiemelt prioritás az uniós szakpolitikákban, finanszírozási programokban és eszközökben, például a következőkben: az Erasmus+ program, amely célzott befogadási intézkedéseket irányoz elő; az Európai Szociális Alap Plusz, amely támogatja a magas színvonalú oktatáshoz és képzéshez való egyenlő hozzáférés előmozdítását minden szinten, különös figyelmet fordítva a hátrányos helyzetű csoportokra; valamint az uniós Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, amelyet az oktatásban tapasztalható, a jelenlegi válság által súlyosbított egyenlőtlenségek kezelése érdekében teljeskörűen mozgósítani kell. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Az oktatásban és képzésben a befogadás elősegítése szempontjából rejlő lehetőségeket határozottan elismeri a szociális jogok európai pillére, amelyet az intézmények együtt hirdettek ki, valamint a pillér megvalósítását szolgáló, a Bizottság által nemrégiben elfogadott cselekvési terv (1), amely kiemeli, hogy az oktatás és a képzés elengedhetetlen ahhoz, hogy mindenki számára új lehetőségek nyíljanak meg. |
| --- | --- |

11.

MEGÁLLAPÍTJA, HOGY

| 12. | Az egyenlő hozzáférés, a befogadás és a mindenki számára elérhető oktatási és képzési siker az oktatás és képzés alapelvei közé tartozik, megvalósításuk azonban az uniós oktatási és képzési rendszereken belül még mindig kihívást jelent, és a tagállamok között, valamint a tagállamokon belül jelentősek a különbségek. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Az oktatás és a képzés fontos szerepet játszik az egyenlőtlenségek csökkentésében, nevezetesen ami a társadalmi-gazdasági helyzettel, a migráns háttérrel, a faji vagy etnikai származással (2), a nemmel, a szexuális irányultsággal, valamint a fogyatékossággal kapcsolatos egyenlőtlenségeket illeti, és bizonyított, hogy a legjobban teljesítő oktatási és képzési rendszerek azok, amelyek hangsúlyt helyeznek a méltányosságra és a befogadásra. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Amint az a Covid19-világjárvány során nyilvánvalóvá vált, a formális és a nem formális oktatással és képzéssel foglalkozó intézmények közötti együttműködés különösen kedvező hatást gyakorol a társadalmi befogadásra. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tekintettel arra, hogy napjaink társadalmát egyre növekvő sokszínűség és különbségek jellemzik, az oktatás- és képzéspolitika elsődleges szerepet játszik a megkülönböztetés megelőzésében, valamint a befogadásnak, az integrációnak és a sokféleség tiszteletének az Európai Unióban való előmozdításában. Az oktatási és képzési rendszereket ezért úgy kell kialakítani, hogy azok minden csoport és egyén számára biztosítsák a ténylegesen egyenlő hozzáférést a színvonalas tanulási lehetőségekhez, valamint a lehetőséget, hogy oktatási vagy képzési pályájukat sikerrel zárják. |
| --- | --- |

15.

| 16. | További erőfeszítéseket kell tenni annak biztosítására, hogy több tanuló fejezhesse be sikeresen a felső középfokú (vagy azzal egyenértékű) oktatást és képzést és léphessen be a továbbképzésbe vagy a felsőoktatásba, lehetővé téve számukra, hogy egész életre szóló értékes tudást, készségeket és kompetenciákat szerezzenek és teljes mértékben ki tudják bontakoztatni képességeiket. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Az elmúlt években a nemzeti és regionális oktatási és képzési rendszerek jobban szerepeltek a hozzáféréssel és a befogadással kapcsolatos méltányosság javítása terén, ami elősegítheti az oktatás sikerét, azonban a méltányosság, a befogadás és az oktatási sikerek egyidejű javításához további erőfeszítésekre, fellépésekre és intézkedésekre van szükség. Ennek keretében többek között könnyebben elérhető, színvonalas egész életen át tartó pályaorientációt kell biztosítani az oktatás és képzés valamennyi szintjén és típusában (3). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Az új Erasmus+ program megerősített eszközöket tartalmaz a társadalmi befogadás és a méltányosság hatékonyabb elősegítésére, valamint a sajátos igényű és/vagy kevesebb lehetőséggel rendelkező személyek elérésének javítására, többek között azáltal, hogy a mobilitási tevékenységeket a tanulók, tanárok, oktatók, tanárképző oktatók és egyéb munkatársak szélesebb köre számára könnyebben elérhetővé teszi. |
| --- | --- |

18.

HANGSÚLYOZZA, HOGY

| 19. | Minden ember számára élete minden szakaszában lehetőséget kell biztosítani arra, hogy szélesítse kulcskompetenciáinak körét (4) annak érdekében, hogy szakmai és személyes téren egyaránt boldogulni tudjon a világban, és alkalmazkodni tudjon a társadalomban és a gazdaságban jelenleg és a jövőben végbemenő, többek között a zöld és digitális átállással járó átalakuláshoz. Ez a társadalmi méltányosság szempontjából éppen akkora jelentőséggel bír, mint az EU versenyképessége szempontjából. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Az oktatás és a képzés kulcsszerepet játszik egyrészt Európa jövőjének alakításában, másrészt a polgárok személyes kiteljesedésében és jóllétében, továbbá abban, hogy felkészültek legyenek a munkaerőpiac változásaihoz való alkalmazkodásra és a munkaerőpiaci teljesítésre, valamint az aktív és felelősségteljes polgári szerepvállalásra. |
| --- | --- |

20.

| 21. | A Covid19-világjárvány még határozottabban rávilágított arra, hogy a világjárvány közvetlen hatásain túl a régóta fennálló strukturális kihívásokkal is foglalkozni kell, többek között a gyermekek mint tanulók, illetve oktatóik jóllétére és mentális egészségére tekintettel. Ebben a helyzetben még szükségesebbé vált a magas színvonalú, inkluzív oktatás és képzés biztosítása, ideértve a kisgyermekkori nevelést és gondozást is, amelyeket valamennyi tanuló számára elérhetővé és hozzáférhetővé kell tenni, nemüktől, egyedi társadalmi-gazdasági, etnikai, vallási vagy kulturális hátterüktől, sajátos oktatási igényeiktől, valamint egyéb személyes körülményeiktől függetlenül. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Az, hogy mindenki számára biztosított legyen az esélyegyenlőség az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférés terén, alapvető fontosságú, önmagában azonban nem elegendő: kiemelt figyelmet kell fordítani a problémák interszekcionális jellegére, vagyis az olyan tanulókra, akik halmozódó vagy egymással összefonódó kihívásokkal szembesülnek, például a sajátos nevelési igényű, a fogyatékossággal élő, a nehéz személyes élethelyzetben lévő, a hátrányos társadalmi-gazdasági hátterű, a migráns hátterű, a kisebbségekhez tartozó, valamint a gazdaságilag depresszív, elszigetelt, szigeti vagy távoli térségekből, például az EU legkülső régióiból származó tanulókra. Ugyanezen logika mentén a különösen tehetséges tanulók igényeit is figyelembe kell venni annak érdekében, hogy támogatást és segítséget kapjanak tehetségük teljes körű kibontakoztatásához. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Ahhoz, hogy az oktatásban és a képzésben elő lehessen mozdítani a méltányosságot és a befogadást, a tanítási és tanulási folyamatokban, valamint az oktatási és képzési intézményekben fejleszteni kell a nemek iránti érzékenységet is, mindemellett pedig meg kell kérdőjelezni és fel kell számolni a nemi sztereotípiákat és a nemi elfogultságot, valamint meg kell előzni a nemen vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Az oktatási és képzési rendszereknek igazodniuk kell a tanulók eltérő egyedi szükségleteihez, képességeihez és kapacitásához, és tanulási lehetőségeket kell kínálniuk mindenki számára, többek között a nem formális és az informális környezetekkel való összeköttetés, így például a felnőttoktatási központokkal, ifjúsági munkaügyi intézményekkel vagy központokkal és kulturális intézményekkel való együttműködés keretében. |
| --- | --- |

24.

| 25. | További erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy minden tanuló fel legyen vértezve az EU demokratikus értékeinek, az alapvető jogoknak, az esélyegyenlőségnek, a társadalmi befogadásnak és a megkülönböztetésmentességnek a képviseletéhez, megerősítéséhez és előmozdításához szükséges társadalmi, érzelmi, polgári és interkulturális kompetenciákkal, valamint ösztönözni kell a tudatos és aktív polgári szerepvállalást. E tekintetben meghatározó szerepet játszhat az állampolgári ismeretek oktatása, amely biztosítja, hogy valamennyi tanuló megértse és tiszteletben tartsa a sokszínűség összes formáját, így hozzájárul a toleranciának, a demokratikus viselkedésnek és a kritikai gondolkodásnak a fejlesztéséhez, valamint az interkulturális és az aktív polgári szerepvállaláshoz szükséges kompetenciáknak az elsajátításához. |
| --- | --- |

25.

| 26. | A kisgyermekkori nevelésben és gondozásban való részvétel fontos alapot teremt a jövőbeli személyes, oktatási és szakmai sikerekhez, ami a hátrányos helyzetű vagy a kiszolgáltatott háttérrel rendelkező gyermekek esetében különösen fontos. A kisgyermekkori nevelési és gondozási rendszerek színvonalát, inkluzivitását, elérhetőségét és megfizethetőségét továbbra is javítani kell annak érdekében, hogy valamennyi gyermek számára biztosítani lehessen a tényleges esélyegyenlőséget a kisgyermekkori nevelésben és gondozásban való részvétel terén (5). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Az oktatásban és a képzésben a korai iskolaelhagyás, valamint az iskolai kudarc a fiatalok társadalmi–gazdasági lehetőségeinek csökkenését eredményezi, különösen a veszélyeztetettek és a kirekesztésnek leginkább kitettek esetében. További erőfeszítéseket kell tenni az olyan, valóban inkluzív rendszerek biztosítása érdekében, amelyek minden tanulónak magas színvonalú oktatást nyújtanak, egyúttal pedig előmozdítják és óvják jóllétüket és mentális egészségüket. Mindez – a tanulók egyéni szükségletein alapuló megelőzési és támogatási intézkedésekkel, valamint az egész életen át tartó, jobb minőségű pályaorientációval együtt – alapvetően szükséges az oktatásban és képzésben megjelenő korai iskolaelhagyás arányának csökkentéséhez, valamint ahhoz, hogy a tanulók ösztönzést kapjanak a felső középfokú (vagy azzal egyenértékű) oktatás sikeres befejezéséhez és a továbbképzésbe vagy a felsőoktatásba való továbblépéshez. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Alapvető fontosságú a jobb oktatási teljesítmény elősegítése és a munkaerőpiac felé való zökkenőmentes átmenet támogatása, többek között – az egész életen át tartó pályaorientáció, az egész életen át tartó tanulás és a felnőttkori tanulás révén, valamint szükség esetén a továbbképzési és átképzési folyamatok keretében – a folyamatos személyes, tudományos és szakmai fejlődés, valamint az aktív polgári szerepvállalás előmozdításával. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Továbbra is túl nagy az alulteljesítők aránya: közöttük, valamint a korai iskolaelhagyók között Európa-szerte felülreprezentáltak a hátrányos helyzetű és a gazdaságilag depresszív területekről, illetve elszigetelt, szigeti vagy távoli területekről – többek között az EU legkülső régióiból – érkező tanulók. Ezért változatlanul szükség van olyan oktatás- és képzéspolitikai intézkedések meghatározására, ideértve az innovatív pedagógiai megközelítéseket is, amelyek valamennyi tanuló számára jobban növelhetik az oktatás sikerét. |
| --- | --- |

29.

| 30. | A szakképzés – beleértve a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket és a munkaalapú tanulás egyéb formáit – annak biztosításával járul hozzá a méltányossághoz, hogy a szakképzési programok magas minőségűek, valamint mindenki, így a kiszolgáltatott csoportok számára is inkluzívak és igénybe vehetők legyenek (6). |
| --- | --- |

30.

| 31. | A felnőttkori tanulás szintén rugalmas lehetőségeket nyújt mindenki számára – beleértve a kiszolgáltatott csoportokat is –, hogy hozzáférjenek a tanuláshoz, továbbá második esélyt, illetve alternatívát kínál a készségek és a képesítések megszerzése terén. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Az oktatási és képzési intézmények, az ifjúsági munka és a szociális ágazat közötti együttműködés és az információk időben történő cseréje lehetővé tenné a korai iskolaelhagyás kockázatának kitett tanulók korai azonosítását, valamint megfelelőbb támogatási intézkedéseket biztosítana a kiszolgáltatott – köztük a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő – fiatalok számára, többek között a megerősített ifjúsági garancia révén. |
| --- | --- |

32.

| 33. | A felsőoktatás képes lehet a méltányosság és a befogadás előmozdítására azáltal, hogy a diákok számára megkönnyíti és támogatja a felső középfokú oktatásból a felsőoktatásba való zökkenőmentes átmenetet; hogy a tanulók minden típusa számára támogatja a magas színvonalú és inkluzív oktatáshoz való hozzáférést; valamint hogy előmozdítja az alulreprezentált csoportok, köztük a nem hagyományos tanulók részvételét. Emellett a felsőoktatás jobban bevonhatja a felnőtteket is: előmozdíthatja a továbbképzést és az átképzést, és szerepet játszhat az egész életen át tartó tanulásban azáltal, hogy a mikrotanúsítványokkal kapcsolatos európai megközelítés koncepciójának és alkalmazásának feltérképezése révén rugalmas alternatívákat teremt a teljes diplomás képzési programokhoz. |
| --- | --- |

33.

| 34. | A bolognai folyamat keretében végzett munka jelentős a felsőoktatás szociális vonatkozásának továbbfejlesztése szempontjából. |
| --- | --- |

34.

| 35. | A digitális technológia fontos szerepet játszik abban, hogy a tanulási környezetek, a digitális pedagógiai módszerek, eszközök és feladatok a különböző tanulókra adaptálhatók, személyre szabottak és megfelelőek legyenek. Előmozdíthatja a valódi befogadást – feltéve, hogy egymással párhuzamosan kezelésre kerül mind a digitális infrastruktúra, a konnektivitás, valamint a digitális eszközökhöz, berendezésekhez, erőforrásokhoz és digitális készségekhez való hozzáférés tekintetében fennálló digitális szakadék, mind pedig az említetteknek a fogyatékossággal élők számára való hozzáférhetősége. Továbbá – noha a digitális technológia a Covid19-világjárvány alatt lehetővé tette a távoktatás megvalósítását – ebben a helyzetben nyilvánvalóvá váltak a digitális eszközökhöz való hozzáférés és a konnektivitás terén megbúvó egyenlőtlenségek, valamint a digitális szakadékok egyéb formái, többek között a tanulók, oktatók és gondozók digitális kompetenciái, valamint az utóbbiakhoz kapcsolódó támogatás rendelkezésre állása tekintetében. |
| --- | --- |

35.

| 36. | A kialakulóban lévő technológiák – köztük a mesterséges intelligencia – etikus, felelősségteljes és inkluzív használata szintén hozzájárulhat a digitális szakadék áthidalásához, valamint az inkluzívabb oktatás és tanulás előmozdításához. |
| --- | --- |

36.

| 37. | A virtuális tanulási környezetekhez való egyre szélesebb körű hozzáférés számos új lehetőséget kínál. Ugyanakkor azáltal, hogy egyre gyakoribb és elterjedtebb a virtuális tanulási környezetekhez való hozzáférés, illetve e környezetek használata, a tanulók fokozottabban ki vannak téve annak a kockázatnak, hogy az internetes megfélemlítés vagy az online zaklatás egyéb formáinak áldozataivá, illetve a dezinformáció célpontjává válnak – jellemzően a közösségi oldalakon keresztül. A biztonságos virtuális tanulási környezet tényleges előmozdítása érdekében erőfeszítéseket kell tenni annak biztosításáért, hogy a tanulók az online biztonsággal kapcsolatos oktatásban, az oktatók pedig az ennek biztosításához szükséges képzésben részesüljenek, és mind a tanulók, mind az oktatók tisztában legyenek bizonyos platformok, illetve online eszközök potenciális kockázataival. Ezzel párhuzamosan az oktatási és képzési intézményeknek e problémák kezelésére vonatkozóan világos iránymutatásokkal és eljárásokkal kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

37.

| 38. | A tanárok, az oktatók, a kisgyermeknevelő-gondozók és az egyéb pedagógiai munkatársak, továbbá az oktatási és képzési intézmények vezetői és a pályaorientációs tanácsadók minden szinten nélkülözhetetlenek annak támogatásához, hogy az oktatás és a képzés mindenki számára méltányos, befogadó és sikeres legyen. Ahhoz, hogy ezt a feladatot el tudják látni, rendkívül kompetensnek kell lenniük, és birtokolniuk kell mindazokat a készségeket, kompetenciákat és háttérismereteket, amelyek a tanulás szempontjából hátrányt jelentő tényezők megértéséhez és kezeléséhez, valamint az egyre sokszínűbb, többnyelvű és multikulturális környezetben történő oktatáshoz és neveléshez szükségesek. |
| --- | --- |

38.

| 39. | A tanárok, oktatók és az oktatásban részt vevő egyéb szereplők alap- és bevezető képzését, valamint folyamatos szakmai fejlődését adott esetben össze kell hangolni a vonatkozó nemzeti és regionális szabványokkal, és az oktatási és képzési intézmények fejlesztési folyamataival. Ez elengedhetetlen ahhoz, hogy új megközelítéseket lehessen kialakítani az új és kihívásokkal teli – például a digitális és zöld átállással kapcsolatos – realitásokra való megfelelőbb reagálás céljából. Erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy a tanárok, az oktatók, az oktatási és képzési intézmények vezetői és a pályaorientációs tanácsadók támogatást kapjanak a méltányosság, valamint a minőségi oktatás és az egész életen át tartó pályaorientáció elősegítéséhez. Erőfeszítéseket kell továbbá tenni a szakma lealkalmasabb jelöltjeinek megnyerése és a tanárhiány orvoslása érdekében, szükség esetén jobb és rugalmasabb toborzási stratégiák révén. Ez egyúttal hozzá fog járulni az oktatási és képzési intézmények színvonalának emeléséhez és inkluzivitásának növeléséhez, ezáltal pedig az oktatási és képzési rendszerek irányításának javításához is. |
| --- | --- |

39.

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A NEMZETI KÖRÜLMÉNYEKNEK ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK MEGFELELŐEN

| 40. | Hajtsanak végre oktatáspolitikai intézkedéseket és adott esetben vezessenek be reformokat az oktatási és képzési rendszerekben – az oktatás és a képzés teljes spektrumát szem előtt tartva, valamint az intézmények egészére irányuló megközelítést alkalmazva –, hogy az oktatás és képzés minden szintjén és típusában javítsák az esélyegyenlőséget és a befogadást, továbbá hogy előmozdítsák az oktatás sikerét, nevezetesen az alábbiak révén:






  a) | a tanulók egyre növekvő mértékű sokszínűségének kezelése, valamint a magas színvonalú és inkluzív oktatáshoz és képzéshez való hozzáférés javítása valamennyi tanuló számára, ideértve az olyan hátrányos és kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokat is, mint például a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett tanulók, a sajátos nevelési igényű tanulók, a fogyatékossággal élő személyek, az alacsonyabb képesítéssel/készségszinttel rendelkező személyek, a migráns hátterű személyek, a kisebbségekhez tartozó személyek, valamint a földrajzi helyzetük, nemük és/vagy társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetük miatt kevesebb lehetőséggel rendelkező tanulók; |
| --- | --- | --- |

40.

a)

a tanulók egyre növekvő mértékű sokszínűségének kezelése, valamint a magas színvonalú és inkluzív oktatáshoz és képzéshez való hozzáférés javítása valamennyi tanuló számára, ideértve az olyan hátrányos és kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokat is, mint például a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett tanulók, a sajátos nevelési igényű tanulók, a fogyatékossággal élő személyek, az alacsonyabb képesítéssel/készségszinttel rendelkező személyek, a migráns hátterű személyek, a kisebbségekhez tartozó személyek, valamint a földrajzi helyzetük, nemük és/vagy társadalmi-gazdasági szempontból hátrányos helyzetük miatt kevesebb lehetőséggel rendelkező tanulók;

| b) | az átfogó oktatási sikerstratégiák nemzeti és regionális szintű, valamennyi szinten szoros ágazatközi együttműködésen alapuló előmozdítása annak érdekében, hogy minden tanuló sikerrel zárja felső középfokú (vagy azzal egyenértékű) oktatási és képzési pályáját, továbbá hogy visszaszoruljon az oktatásban és képzésben a korai iskolaelhagyás és a gyenge teljesítés, többek között a következők révén: az intézmények egészére kiterjedő megközelítésnek és az iskolákon belül, illetve azok részvételével zajló – átfogóan inkluzív tanulóközpontú oktatási és képzési szemléletet alkalmazó – multidiszciplináris együttműködésnek a támogatása; a tanulástól való elfordulás jelei korai észlelésének elősegítése; a veszélyeztetett tanulóknak biztosított személyre szabott iránymutatás és támogatási keretek megerősítése; valamint a szülők, gondozók, családok és közösségek bevonásának előmozdítása és támogatása; |
| --- | --- |

b)

az átfogó oktatási sikerstratégiák nemzeti és regionális szintű, valamennyi szinten szoros ágazatközi együttműködésen alapuló előmozdítása annak érdekében, hogy minden tanuló sikerrel zárja felső középfokú (vagy azzal egyenértékű) oktatási és képzési pályáját, továbbá hogy visszaszoruljon az oktatásban és képzésben a korai iskolaelhagyás és a gyenge teljesítés, többek között a következők révén: az intézmények egészére kiterjedő megközelítésnek és az iskolákon belül, illetve azok részvételével zajló – átfogóan inkluzív tanulóközpontú oktatási és képzési szemléletet alkalmazó – multidiszciplináris együttműködésnek a támogatása; a tanulástól való elfordulás jelei korai észlelésének elősegítése; a veszélyeztetett tanulóknak biztosított személyre szabott iránymutatás és támogatási keretek megerősítése; valamint a szülők, gondozók, családok és közösségek bevonásának előmozdítása és támogatása;

| c) | törekvés annak biztosítására, hogy az alapkészségek – köztük a digitális készségek – terén minden tanuló elérje az alapszintet, különös figyelemmel azokra a csoportokra, amelyek ki vannak téve az alulteljesítés, valamint az oktatásban és képzésben megjelenő korai iskolaelhagyás kockázatának; ezen belül pedig az alapkészségek jobb elsajátítását támogató, hatékony szakpolitikai reformok azonosítása, különösen a tanterveket és/vagy az értékelést, az egész életen át tartó pályaorientációt, valamint az intézmények és a pedagógusok azon képességét érintően, hogy innovatívak legyenek és diákközpontú tanítási módszereket és tanulási környezeteket alakítsanak ki; |
| --- | --- |

c)

törekvés annak biztosítására, hogy az alapkészségek – köztük a digitális készségek – terén minden tanuló elérje az alapszintet, különös figyelemmel azokra a csoportokra, amelyek ki vannak téve az alulteljesítés, valamint az oktatásban és képzésben megjelenő korai iskolaelhagyás kockázatának; ezen belül pedig az alapkészségek jobb elsajátítását támogató, hatékony szakpolitikai reformok azonosítása, különösen a tanterveket és/vagy az értékelést, az egész életen át tartó pályaorientációt, valamint az intézmények és a pedagógusok azon képességét érintően, hogy innovatívak legyenek és diákközpontú tanítási módszereket és tanulási környezeteket alakítsanak ki;

| d) | törekvés annak biztosítására, hogy minden tanuló, köztük a kiemelkedően tehetséges tanulók megfelelő támogatásban, és képességeiknek, valamint kapacitásuknak megfelelő szellemi kihívásokban részesüljenek – testi, érzelmi és pszichológiai jóllétük védelme mellett; |
| --- | --- |

d)

törekvés annak biztosítására, hogy minden tanuló, köztük a kiemelkedően tehetséges tanulók megfelelő támogatásban, és képességeiknek, valamint kapacitásuknak megfelelő szellemi kihívásokban részesüljenek – testi, érzelmi és pszichológiai jóllétük védelme mellett;

| e) | az oktatási és képzési intézmények biztonságos, az erőszaktól, a rasszizmustól, a megfélemlítéstől, az internetes megfélemlítéstől, a szexuális zaklatástól, a szexizmustól, a káros hatású beszédtől, a dezinformációtól, a félretájékoztatástól és a megkülönböztetés minden formájától mentes környezetként való fenntartása; |
| --- | --- |

e)

az oktatási és képzési intézmények biztonságos, az erőszaktól, a rasszizmustól, a megfélemlítéstől, az internetes megfélemlítéstől, a szexuális zaklatástól, a szexizmustól, a káros hatású beszédtől, a dezinformációtól, a félretájékoztatástól és a megkülönböztetés minden formájától mentes környezetként való fenntartása;

| f) | olyan biztonságos, otthonos és támogató, többek között online tanulási környezet kialakításának ösztönzése, amelyben minden tanuló – egyénileg és a közösség tagjaként egyaránt – gyarapodhat és fejlődhet, és úgy érezheti, hogy tiszteletben tartják, értékelik és elismerik sajátos tehetségét és szükségleteit; emellett pedig minden tanuló számára megfelelően magas elvárások támasztása és az egyéni jóllétükről való gondoskodás; |
| --- | --- |

f)

olyan biztonságos, otthonos és támogató, többek között online tanulási környezet kialakításának ösztönzése, amelyben minden tanuló – egyénileg és a közösség tagjaként egyaránt – gyarapodhat és fejlődhet, és úgy érezheti, hogy tiszteletben tartják, értékelik és elismerik sajátos tehetségét és szükségleteit; emellett pedig minden tanuló számára megfelelően magas elvárások támasztása és az egyéni jóllétükről való gondoskodás;

| g) | annak biztosítása, hogy az oktatási és képzési intézmények belső és külső minőségbiztosítási folyamatai figyelembe vegyék az egyenlő hozzáférés, a befogadás és a mindenki számára elérhető siker szempontjait; |
| --- | --- |

g)

annak biztosítása, hogy az oktatási és képzési intézmények belső és külső minőségbiztosítási folyamatai figyelembe vegyék az egyenlő hozzáférés, a befogadás és a mindenki számára elérhető siker szempontjait;

| h) | a nemzeti és regionális körülményeknek megfelelően olyan, az egész életen át tartó pályaorientációval kapcsolatos, hatékony szakpolitikák végrehajtásának mérlegelése, amelyek az oktatás és képzés minden szintjén és típusában biztosítják a pályaválasztási tanácsadást és az életpálya-építési készségek fejlesztésének lehetőségeit, többek között a polgárok egész életen át tartó pályájában bekövetkező átmenetek megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

h)

a nemzeti és regionális körülményeknek megfelelően olyan, az egész életen át tartó pályaorientációval kapcsolatos, hatékony szakpolitikák végrehajtásának mérlegelése, amelyek az oktatás és képzés minden szintjén és típusában biztosítják a pályaválasztási tanácsadást és az életpálya-építési készségek fejlesztésének lehetőségeit, többek között a polgárok egész életen át tartó pályájában bekövetkező átmenetek megkönnyítése érdekében;

| i) | a többnyelvűség előmozdítása az oktatási és képzési intézményekben a tanulók nyelvi hátterének megbecsülése és mozgósítása révén, ezáltal egyszerre erősítve az oktatás nyelvének ismeretét és támogatva a további nyelvi kompetenciák elsajátítását; |
| --- | --- |

i)

a többnyelvűség előmozdítása az oktatási és képzési intézményekben a tanulók nyelvi hátterének megbecsülése és mozgósítása révén, ezáltal egyszerre erősítve az oktatás nyelvének ismeretét és támogatva a további nyelvi kompetenciák elsajátítását;

| j) | a tanulási lehetőségekhez és inkluzív környezetekhez való hozzáférés lehetővé tétele a fogyatékossággal élő személyek számára, valamint – oktatásuk megkönnyítése érdekében – hatékony, személyre szabott támogató intézkedések biztosítása, a tudományos és társadalmi fejlődés legmagasabb fokának elérését segítő környezetben (7); |
| --- | --- |

j)

a tanulási lehetőségekhez és inkluzív környezetekhez való hozzáférés lehetővé tétele a fogyatékossággal élő személyek számára, valamint – oktatásuk megkönnyítése érdekében – hatékony, személyre szabott támogató intézkedések biztosítása, a tudományos és társadalmi fejlődés legmagasabb fokának elérését segítő környezetben (7);

| k) | törekvés a tanulók körében fellépő pszichológiai nehézségek megelőzésére, valamint a pszichológiai nehézségekkel küzdő tanulók támogatására, többek között – szükség esetén – a szakmai segítséghez való hozzáférés biztosítása révén. |
| --- | --- |

k)

törekvés a tanulók körében fellépő pszichológiai nehézségek megelőzésére, valamint a pszichológiai nehézségekkel küzdő tanulók támogatására, többek között – szükség esetén – a szakmai segítséghez való hozzáférés biztosítása révén.

| 41. | Ösztönözzenek széles körű párbeszédet, együttműködést és innovatív megközelítéseket a hatóságok, az oktatási és képzési intézmények és a legfontosabb érdekelt felek – például a helyi közösségek, a helyi és regionális közigazgatási szervek, a szülők és gondozók, a tágabb család, az ifjúsági terület szereplői, a szociális és kulturális közvetítők, az önkéntesek, a szociális partnerek, a munkáltatók és a civil társadalom – között annak biztosítása érdekében, hogy olyan inkluzív oktatási és képzési stratégiák jöjjenek létre, amelyek előmozdítják a méltányosságot és a befogadást, és kielégítik a szélesebb közösség igényeit. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Ösztönözzék annak biztosítását, hogy minden tanulónak – élete során mindvégig – lehetősége nyíljon a rugalmas oktatási és képzési pályák igénybevételére – többek között a korábbi tanulmányok érvényesítése útján –, beleértve a nem formális és informális keretek közötti tanulást, többek között a mikrotanúsítványokra vonatkozó európai megközelítés koncepciójának és alkalmazásának feltérképezése révén, ugyanakkor nem aláásva az alapfokú oktatásban és képzésben a teljes diplomás képzési programok alapelvét. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Ösztönözzék és könnyítsék meg a magas színvonalú kisgyermekkori neveléshez és gondozáshoz való hozzáférést valamennyi gyermek számára – egyéni, családi vagy szociális körülményeiktől függetlenül –, és segítsék elő a kisgyermekkori nevelés és gondozás uniós minőségi keretrendszerének további végrehajtását, többek között azáltal, hogy folytatják a kisgyermekkori nevelésbe és gondozásba való beruházást annak érdekében, hogy több gyermek férhessen hozzá, és lehetővé váljon a minőségi szabványok továbbfejlesztése. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kínáljanak második esélyt adó lehetőségeket – többek között rugalmas továbbképzési és átképzési pályákat – azoknak a felnőtteknek, akik az alapfokú oktatást és képzést képesítés nélkül vagy alacsony képesítéssel hagyták el. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Tárják fel, miként lehetséges a – nemek és más releváns paraméterek szerinti bontást alkalmazó – nemzeti adatgyűjtési, nyomonkövetési és értékelési rendszerek fejlesztése és javítása, amely lehetővé tenné a tagállamok számára az egyes szakpolitikai kezdeményezések hatásának értékelését, ezáltal segítve annak felmérését, hogy milyen előrelépések történnek az oktatási és képzési rendszerekben a méltányosság, a befogadás és a siker előmozdítása terén. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Adott esetben továbbra is forduljanak az Európai Ügynökség a Sajátos Nevelési Igényű Tanulókért és az Inkluzív Oktatásért nevű ügynökséghez az oktatási és képzési rendszerekben bevált inkluzív megközelítések alkalmazása, nyomon követése, dokumentálása és közzététele érdekében. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Használják ki teljes mértékben az oktatási és képzési intézmények közötti együttműködés európai eszközeit – például az eTwinning platformot, a School Education Gateway-t és az EPALE-t (a felnőttkori tanulás elektronikus európai platformját) –, hogy javuljon a méltányosságnak, a befogadásnak és az oktatás sikerének az oktatási és képzési intézményekben való előmozdításával kapcsolatos együttműködés, valamint a vonatkozó információk, bevált gyakorlatok és erőforrások megosztása. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Fokozzák a digitális berendezések és infrastruktúra, a konnektivitás, a nyitott és digitális oktatási segédanyagok és pedagógiai módszerek rendelkezésre állását, hozzáférhetőségét, akadálymentességét és minőségét az oktatás és képzés minden szintjén, és nyújtsanak célzott támogatást ahhoz, hogy a hátrányos helyzetű, illetve fogyatékossággal élő tanulók valamennyi korosztálya számára biztosított legyen a tényleges hozzáférés, kezelve ugyanakkor az alap- és magasabb szintű digitális készségek és kompetenciák fejlesztésének szükségességét az oktatás és képzés minden szintjén és típusában annak érdekében, hogy a digitális oktatásban rejlő lehetőségeket teljes mértékben ki lehessen aknázni, és ennek révén inkluzívabb és a sikert jobban ösztönző oktatási és tanulási környezeteket lehessen kialakítani. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Biztosítsák, hogy a tanárok, az oktatók, a kisgyermeknevelők-gondozók, a pedagógiai személyzet és egyéb oktatók, valamint a különböző szintű oktatási és képzési intézmények vezetői megkapják a szükséges támogatást, ideértve a szükséges alapképzést, a szakmába való bevezető képzést és a folyamatos szakmai fejlődés lehetőségét annak érdekében, hogy megértsék és felszámolják a tanulás szempontjából hátrányt jelentő tényezőket, illetve kezeljék a személyes elfogultságokat és előítéleteket, előmozdítsák a valódi befogadást és sikert, kezeljék a sokszínűséget, támogassák a tanulásra vonatkozó megfelelő motivációt és magas színvonalú tanulási eredményeket érjenek el a tanulók vegyes összetételű célcsoportjában, együttműködésben más érdekelt felekkel. Ez magában foglalja az alap- és magasabb szintű digitális kompetenciák és az innovatív pedagógiai módszerek fejlesztésének támogatását, valamint a szociális és érzelmi készségek fejlesztését, miközben előmozdítja az oktatók jóllétét és mentális egészségét. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kezeljék a tanárhiányt, amennyiben fennáll, különösen a sajátos nevelési igényű tanulók oktatásával összefüggésben, valamint a multikulturális és a többnyelvű környezetekben. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Folytassák a 2015. évi párizsi nyilatkozatban foglalt kötelezettségvállalások végrehajtását, nevezetesen az állampolgári ismeretek oktatása révén, az aktív polgári szerepvállalás előmozdítása, valamint a tolerancia és a demokratikus viselkedés, az interkulturális kompetenciák, a digitális jártasság, a médiatudatosság és a kritikai gondolkodás előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

51.

| 52. | A nemzeti, illetve regionális igényeknek megfelelően teljes mértékben aknázzák ki az összes rendelkezésre álló regionális, nemzeti és uniós finanszírozási mechanizmust és programot, mint például az Erasmus+ programot, az Európai Szociális Alap Pluszt és más európai strukturális és beruházási alapokat, az InvestEU-t és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében rendelkezésre álló új lehetőségeket a méltányos és inkluzív oktatásba és képzésbe történő fenntartható beruházások előmozdítása érdekében, hogy mindenki számára előmozdítsák az oktatás sikerét. |
| --- | --- |

52.

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKKEL ÖSSZHANGBAN ÉS A SZUBSZIDIARITÁS KELLŐ FIGYELEMBEVÉTELÉVEL

| 53. | A lehető legnagyobb mértékben használják ki az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere (2021–2030) által kínált lehetőségeket – a nyitott koordinációs módszer segítségével – annak érdekében, hogy elősegítsék a bevált gyakorlatok és innovatív megközelítések cseréjét azzal kapcsolatban, hogy miként valósítható meg a méltányosabb és inkluzívabb, a sikert előmozdító oktatás és képzés, nevezetesen az egymástól való tanulás és a társaktól való tanulás erősítése, valamint adott esetben a kutatás és tanulmányok révén, a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal előmozdítása, valamint az oktatásban és a képzésben a méltányosságra, befogadásra és a mindenki számára elérhető siker elősegítésére vonatkozó sikeres szakpolitikai gyakorlatok kidolgozása és terjesztése érdekében. |
| --- | --- |

53.

A lehető legnagyobb mértékben használják ki az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere (2021–2030) által kínált lehetőségeket – a nyitott koordinációs módszer segítségével – annak érdekében, hogy elősegítsék a bevált gyakorlatok és innovatív megközelítések cseréjét azzal kapcsolatban, hogy miként valósítható meg a méltányosabb és inkluzívabb, a sikert előmozdító oktatás és képzés, nevezetesen az egymástól való tanulás és a társaktól való tanulás erősítése, valamint adott esetben a kutatás és tanulmányok révén, a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal előmozdítása, valamint az oktatásban és a képzésben a méltányosságra, befogadásra és a mindenki számára elérhető siker elősegítésére vonatkozó sikeres szakpolitikai gyakorlatok kidolgozása és terjesztése érdekében.

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZERZŐDÉSEKKEL ÖSSZHANGBAN ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK TELJES KÖRŰ TISZTELETBEN TARTÁSA MELLETT

| 54. | A tagállamokkal együtt dolgozzon egyfelől a Bizottság által az európai készségfejlesztési program, az európai oktatási térség és a 2021–2027-es időszakra szóló digitális oktatási cselekvési terv keretében bejelentett kezdeményezéseken, amelyek növelni fogják a méltányosságot, a befogadást és a sikert az oktatásban és a képzésben, másfelől a gyermekjogi stratégia, a „Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030)” elnevezésű stratégia és a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozó cselekvési terv keretében bejelentett kezdeményezéseken, ideértve a gyermekgaranciát. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Dolgozzon ki egy kezdeményezést, melynek célja, hogy a Bizottság a tagállamokkal együtt szakpolitikai iránymutatást alakítson ki a gyenge teljesítés visszaszorítására és a felső középfokú (vagy azzal egyenértékű) oktatásban és képzésben való részvétel növelésére, a kompetenciaszintek emeléséhez való hozzájárulásra, az iskolázottság és a társadalmi-gazdasági háttér egymástól való függetlenítésére, valamint az ifjúsági munkanélküliség megelőzésére. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Hajtsa végre a tagállamokkal folytatott stratégiai párbeszédet, a nagy teljesítőképességű digitális ökoszisztéma kifejlesztésére, valamint az oktatás és képzés digitális átalakításához szükséges digitális készségek és kompetenciák fejlesztésére összpontosítva. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Az iskolai oktatás inkluzivitásának és rugalmasságának növelése, valamint valamennyi tanuló esetében a széleskörű kompetenciák fejlesztésének javítása érdekében dolgozzon ki szakpolitikai iránymutatást a tagállamok számára az alap- és középfokú oktatásban alkalmazott online tanulásról és távtanulásról. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Támogassa az érintett európai, nemzeti és regionális szintű érdekelt szervezetek és az oktatásért és képzésért felelős tagállami hatóságok közötti együttműködést annak érdekében, hogy az említettek együttesen hozzájárulhassanak az alapkészségekre vonatkozó innovatív és multidiszciplináris oktatási és tanulási megközelítésekről szóló szakpolitikai ajánlásokhoz. |
| --- | --- |

58.

| 59. | A tagállamokkal együttműködve erősítse meg az oktatás és képzés vonatkozásában az egyenlő hozzáférés, a befogadás és a mindenki számára elérhető siker terén folytatott együttműködést a releváns európai intézményekkel és ügynökségekkel, például az Európai Ügynökség a Sajátos Nevelési Igényű Tanulókért és az Inkluzív Oktatásért elnevezésű ügynökséggel, valamint a releváns nemzetközi szervezetekkel, például az Európa Tanáccsal, az OECD-vel, az ENSZ-szel és az UNESCO-val. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Dolgozzon ki lehetséges mutatókra vagy uniós szintű célértékekre vonatkozó javaslatokat a méltányosság és a befogadás területén, amely javaslatok az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport szakértői véleményén alapulnak és azt figyelembe veszik. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Térképezze fel, hogy – nevezetesen az Eurostaton belül – milyen lehetőségek kínálkoznak az európai adatok gyűjtésének fejlesztésére és fokozására annak érdekében, hogy könnyebbé váljon azon szakpolitikai kezdeményezések és intézkedések értékelése, amelyek Unió-szerte előmozdítják a méltányosságot, a befogadást és a sikert az oktatási és képzési rendszerekben, ugyanakkor kerülje el azt, hogy ezáltal a tagállamokra további terhek háruljanak. |
| --- | --- |

61.

| 62. | A tagállamokkal szoros együttműködést folytatva vegye igénybe az oktatásba és képzésbe történő minőségi beruházásokkal foglalkozó szakértői csoportot annak feltárása érdekében, hogy az emberek kompetenciáiba és az infrastruktúrába történő hatékony és eredményes beruházás miként segítheti elő a méltányosságot és a befogadást az oktatásban és a képzésben. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Hozzon létre szakértői csoportot az olyan stratégiákra irányuló javaslatok kidolgozására, amelyek célja a támogató tanulási környezet kialakítása az alulteljesítés kockázatának kitett csoportok számára, valamint a jó iskolai közérzet támogatása. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Hozzon létre egy olyan szakértői csoportot, amely a digitális jártasság előmozdításával és a dezinformáció elleni küzdelemmel foglakozik, ami elengedhetetlen a mindenki számára biztonságos, szerepvállalásra késztető és befogadó online környezet kialakításához. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  COM(2021) 102 final.

(2)  Hivatkozással a személyek közötti, faji- [helyesen: faji] vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre.

(3)  A pályaorientációnak az egész életen át tartó tanulás stratégiáiba való fokozottabb integrálásáról szóló 2008. november 21-i tanácsi állásfoglalással összhangban.

(4)  A Tanács ajánlása (2018. május 22.) az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról (HL C 189., 2018.6.4., 1. o.).

(5)  A magas színvonalú kisgyermekkori nevelési és gondozási rendszerekről szóló, 2019. május 22-i tanácsi ajánlással összhangban.

(6)  A fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről szóló, 2020. november 24-i tanácsi ajánlással összhangban.

(7)  A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel, valamint a „Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030)” elnevezésű stratégiával összhangban.

---

MELLÉKLET

Politikai háttér

1.

A Tanács következtetései az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) (2009. május 12.)

2.

A Tanács ajánlása a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó szakpolitikákról (2011. június 28.)

3.

A Tanács állásfoglalása a felnőttkori tanulásra vonatkozó megújított európai cselekvési programról (2011. december 20.)

4.

A Tanács ajánlása a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről (2012. december 20.)

5.

Nyilatkozat a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról (Párizs, 2015. március 17.)

6.

A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentése az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról (Oktatás és képzés 2020) – Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés új prioritásai (2015. november 23–24.)

7.

A Tanács következtetései a korai iskolaelhagyók arányának csökkentéséről, valamint az iskolai tanulmányok eredményességének előmozdításáról (2015. december 15.)

8.

A Tanács ajánlása a kompetenciafejlesztési pályákról: Új lehetőségek felnőttek számára (2016. december 19.)

9.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a mindenkire kiterjedő magas színvonalú oktatás megvalósítását célzó inkluzív diverzitásról (2017. február 17.)

10.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az iskolák és az oktatás minőségének fejlesztése a fiatalok életkezdési esélyeinek javítása érdekében (2017. május 30.)

11.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén: Az Európai Bizottság hozzájárulása a göteborgi vezetői találkozóhoz (2017. november 17.)

12.

A Tanács ajánlása a közös értékek, az inkluzív oktatás és az oktatás európai dimenziójának előmozdításáról (2018. május 22.)

13.

A Tanács következtetései az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről (2018. május 22.)

14.

A Tanács ajánlása a felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről (2018. november 26.)

15.

A Tanács ajánlása a nyelvtanítás és a nyelvtanulás átfogó megközelítéséről (2019. május 22.)

16.

A Tanács ajánlása a magas színvonalú kisgyermekkori nevelési és gondozási rendszerekről (2019. május 22.)

17.

A Tanács állásfoglalása az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről (2019. november 8.)

18.

A Tanács következtetései a jövő európai tanárairól és oktatóiról (2020. június 9.)

19.

A Tanács következtetései az oktatás és a képzés területén a Covid19-válság elleni fellépésről (2020. június 16.)

20.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési programról (2020. július 1.)

21.

Egyenlőségközpontú Unió: az EU rasszizmus elleni cselekvési terve a 2020–2025-ös időszakra (2020. szeptember 18.)

22.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról (2020. szeptember 30.)

23.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027 – Az oktatás és a képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően (2020. szeptember 30.)

24.

A Tanács ajánlása a fenntartható versenyképességet, társadalmi méltányosságot és rezilienciát célzó szakképzésről (2020. november 24.)

25.

A Tanács következtetései a digitális oktatásról az európai tudásalapú társadalmakban (2020. november 24.)

26.

Osnabrücki nyilatkozat a szakképzésnek a helyreállítás és a digitális és zöld gazdaságra való méltányos átállás támogatásában betöltött szerepéről (2020. november 30.)

27.

A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (2021. február 18.)

28.

Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030) (2021. március 3.)

29.

Az EU gyermekjogi stratégiája (2021. március 24.)

---

| 2021.6.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 221/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 221/14

---

A Tanács következtetései

az „Európai Egyetemek” kezdeményezésről – A felsőoktatás, a kutatás, az innováció és a társadalom összekapcsolása: új dimenziókat nyitunk az európai felsőoktatásban

(2021/C 221/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

EMLÉKEZTETVE a kérdés ezen következtetések mellékletében szereplő politikai hátterére,

RÁMUTATVA A KÖVETKEZŐKRE:

| 1. | 2017. december 14-i következtetéseiben az Európai Tanács felkérte a tagállamokat, a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy folytassák a következőkre irányuló tevékenységeiket: a stratégiai partnerségek megerősítése Unió-szerte a felsőoktatási intézmények között, és annak szorgalmazása, hogy 2024-ig mintegy húsz olyan – különféle uniós felsőoktatási intézmények alulról felfelé építkező hálózataiból álló – „Európai Egyetem” jöjjön létre, amely egyrészt lehetőséget kínál majd a hallgatóknak arra, hogy különböző uniós tagállamokban folytatott tanulmányok kombinálásával szerezzenek diplomát, másrészt általánosságban az európai egyetemek nemzetközi versenyképességének javításához is hozzájárul, |
| --- | --- |

1.

| 2. | 2018. június 28-i következtetéseiben az Európai Tanács felhívott a kutatás, az innováció és az oktatás közötti, többek között az „Európai Egyetemek” kezdeményezés révén megvalósuló együttműködés ösztönzésére, |
| --- | --- |

2.

| 3. | az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről szóló, 2018. május 22-i következtetéseiben a Tanács emellett elismerte, hogy az „európai egyetemek” vezető szerepet játszhatnak az európai oktatási térség egészének létrejöttében, |
| --- | --- |

3.

| 4. | az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről szóló, 2019. november 8-i állásfoglalásában a Tanács támogatta az „Európai Egyetemek” kezdeményezés továbbfejlesztését, mivel úgy vélte, hogy ez gyökeres változást hozó lépést jelenthet az intézményközi együttműködés terén azáltal, hogy különböző inspiráló elképzeléseket, modelleket és témákat kínál az európai oktatási térség jövőbeli fejlesztése érdekében végzett együttműködéshez, összhangban a társadalom változó igényeivel, |
| --- | --- |

4.

| 5. | a 2019. november 8-án első alkalommal megrendezett együttes irányadó vita során az oktatási és a pénzügyminiszterek hangsúlyozták, hogy meg kell erősíteni az oktatásba és képzésbe, valamint a készségekbe és kompetenciákba történő hatékony és eredményes beruházásokat a minőség, a mennyiség, az inkluzivitás és a méltányosság tekintetében (1), |
| --- | --- |

5.

| 6. | az „Oktatás és képzés az európai szemeszterben” című, 2020. február 27-i állásfoglalásában a Tanács kijelentette továbbá, hogy az oktatásba és képzésbe történő beruházás az emberekbe és a jövőbe eszközölhető lehető leghatékonyabb befektetés, és elismerte, hogy ez a befektetés társadalmilag és gazdaságilag egyaránt megtérül az egyének, a munkáltatók és általában véve a társadalom számára, |
| --- | --- |

6.

| 7. | a Bizottság által 2020. június 30-án elfogadott európai készségfejlesztési programban előirányzottak szerint az „Európai Egyetemek” kezdeményezés szabványokat állapít meg a felsőoktatási intézmények átalakításával kapcsolatban az európai oktatási térségre és az Európai Kutatási Térségre (EKT) vonatkozóan, valamint lehetővé teszi az egész életen át tartó tanulást és a tehetségek cseréjét. Ez mindenekelőtt az „Európai Egyetemek” kezdeményezésnek az Erasmus+ program (2021–2027) és a Horizont Európa program keretében történő teljes körű bevezetése, valamint a kutatók számára szóló európai kompetenciakeret kidolgozása révén valósul majd meg, |
| --- | --- |

7.

| 8. | az új Európai Kutatási Térségről szóló, 2020. december 1-jei következtetéseiben a Tanács hangsúlyozta, hogy szorosabb szinergiákat és kapcsolatokat kell kialakítani az EKT és az európai oktatási térség felsőoktatáshoz kapcsolódó elemei között, és a határozottabb együttműködés lehetséges területeiként határozta meg az intézményi átalakulásokat, a kutatói életpályákat, a tudományos oktatást, a képzést, a nemzetközi együttműködést és a tudásáramlást, továbbá támogatta az európai egyetemek szövetségének mint a jövő modern és inkluzív európai felsőoktatási intézményei egyik kiemelt példájának továbbfejlesztését, |
| --- | --- |

8.

| 9. | az európai felsőoktatási térséggel kapcsolatos miniszteri konferencián 2020. november 19-én elfogadott, 2020. évi római közleményben a felsőoktatásért felelős miniszterek kijelentették, hogy az „Európai Egyetemek” kezdeményezés keretében kialakított szövetségek fontos eszközét jelenthetik a mélyebb, nagyobb léptékű rendszerszintű együttműködési lehetőségek feltérképezésének, ami a jövőben hasznosnak bizonyulhat a felsőoktatási intézmények közötti szorosabb transznacionális együttműködés előtt álló akadályok feltárása és leküzdése szempontjából, |
| --- | --- |

9.

| 10. | az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) szóló állásfoglalásában a Tanács az európai felsőoktatás megerősítését nevezte meg 4. stratégiai prioritásaként, megállapítva, hogy a következő évtizedben a felsőoktatási intézményeket arra fogjuk ösztönözni, hogy találják meg a mélyebb együttműködés új formáit, nevezetesen transznacionális szövetségek létrehozásával, többek között az „Európai Egyetemek” kezdeményezés teljes körű bevezetése révén, |
| --- | --- |

10.

| 11. | „Az Európai Kutatási Térség: az EKT elmélyítése, valamint vonzóbb és fenntarthatóbb kutatói életpályák és munkafeltételek biztosítása a kutatók számára” című, 2021. május 28-i következtetéseiben: |
| --- | --- |

11.

TUDATÁBAN A KÖVETKEZŐKNEK:

| 12. | a szubszidiaritás elvének megfelelően a felsőoktatási szakpolitikákról az egyes tagállamok – nemzeti vagy regionális szinten – maguk döntenek, |
| --- | --- |

12.

| 13. | a felsőoktatási intézmények autonóm szervek, amelyek küldetésének és tevékenységeinek központi elemét képezi az akadémiai és tudományos szabadság (2), |
| --- | --- |

13.

| 14. | történelmük, szervezeti felépítésük, az általuk vizsgált tudományterületek, valamint a nekik otthont adó és a hozzájuk kötődő régiók tekintetében az európai felsőoktatási intézményeket gazdag változatosság jellemzi, |
| --- | --- |

14.

| 15. | az „európai egyetemek” megvalósítása még mindig korai szakaszban tart, ezért a koherens és előretekintő politikák támogatása érdekében további értékelésekre és tényeken alapuló információkra van szükség a 41 kiválasztott kísérleti projektet és azok eredményeit illetően, |
| --- | --- |

15.

| 16. | az „Európai Egyetemek” kezdeményezés a felsőoktatási intézmények valamennyi típusát képviselő partnerek előtt nyitva áll, ezáltal kapcsolatot teremt a tudomány világából és azon kívülről érkező partnerek és a munkaerőpiac között, valamint általában véve széles földrajzi kiterjedésű, változatos együttműködést biztosít Európa egész területén, |
| --- | --- |

16.

| 17. | az „Európai Egyetemek” kezdeményezés döntően hozzá fog járulni az innovatív, világviszonylatban versenyképes és vonzó európai oktatási térség és Európai Kutatási Térség nagyívű elképzelésének az európai felsőoktatási térséggel teljes szinergiában történő megvalósításához, mégpedig azáltal, hogy elősegíti a felsőoktatás, a kutatás és az innováció kiválósági dimenziójának megerősítését, és ezzel egyidejűleg előmozdítja a nemek közötti egyenlőséget, az inkluzivitást és a méltányosságot, lehetővé teszi az európai felsőoktatási intézmények közötti zökkenőmentes és ambiciózus transznacionális együttműködést, valamint inspirálóan hat a felsőoktatás átalakítására, |
| --- | --- |

17.

| 18. | az „Európai Egyetemek” kezdeményezés európai egyetemközi campusok kialakításával kulcsszerepet játszhat az oktatásnak, a képzésnek és a kutatásnak a digitális kor követelményeihez való hozzáigazításában, összhangban a digitális oktatási cselekvési tervvel (2021–2027), valamint az európai oktatási térség és az EKT elképzelésével. A kezdeményezés erősíteni fogja a felsőoktatás és a kutatás közötti szinergiákat annak köszönhetően, hogy a nyílt tudományon, a nyitott oktatáson és a nyílt hozzáférésű adatokon alapuló gyakorlatokat (3) alkalmazva innovatív digitális tanulási és oktatási modelleket valósít meg, |
| --- | --- |

18.

MEGÁLLAPÍTJA, HOGY:

| 19. | a Horizont 2020-ból nyújtott támogatással kiegészített két Erasmus+ pályázati felhívást követően az európai felsőoktatási intézmények 5 %-át képviselő több mint 280 felsőoktatási intézmény közreműködésével – amely potenciálisan az európai hallgatók 20 %-át jelentheti – immár 41, az „Európai Egyetemek” kezdeményezés keretében létrejött kísérleti szövetség résztvevői dolgoznak közös jövőképük és intézményi változtatások megvalósításán, amellyel céljuk, hogy strukturális, rendszerszintű és fenntartható hatást gyakoroljanak az oktatásra és a képzésre, a kutatásra és az innovációra, valamint a társadalom szolgálatára; |
| --- | --- |

19.

| 20. | az első két felhívás megfelelő egyensúlyt kívánt teremteni egyrészről a minőség és a kiválóság igénye, másrészről pedig az inkluzív és méltányos földrajzi lefedettség között, és az innovatív oktatás, tudástranszfer, illetve a kutatás és innováció támogatásával kívánta biztosítani a kezdeményezés céljainak, így például az európai kohéziónak és versenyképességnek az elérését, ezzel párhuzamosan népszerűsítve az európai értékeket és előmozdítva az európai identitás megerősítését; |
| --- | --- |

20.

| 21. | a felsőoktatási intézmények reziliensnek bizonyultak a Covid19-világjárvány hatásainak kezelése során, a járvány ugyanakkor hiányosságokra is rávilágított, mégpedig a hallgatók, az oktatási személyzet és a kutatók, közülük is különösen a kevesebb lehetőséggel és alacsonyabb digitális kompetenciákkal rendelkező személyek, valamint a mobil pályakezdő kutatók egyenlő hozzáférése és a nekik nyújtott támogatás terén. Egy felmérésből (4) az derült ki, hogy az első 17 „európai egyetem” résztvevői úgy vélték, hogy a szövetségben való részvétel segített nekik a válság kezelésében, és arra számítottak, hogy erőforrásaik és erősségeik egyesítésének köszönhetően hamarabb talpra fognak tudni állni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | az európai munkaerőpiacok a technológiai fejlődés, a digitális és zöld átállás, valamint a gazdaság szerkezetátalakítása nyomán gyors átalakuláson mennek keresztül, amelyre azonban a Covid19-világjárvány is hatással van. Az élet valamennyi szakaszában, valamint a különböző tudományágakra és ágazatokra kiterjedően is rugalmas tanulási lehetőségekre és formákra van szükség. Ez jó alkalmat teremt a felsőoktatási intézmények számára innovatív tantervek, tanulmányi programok, valamint rugalmas tanulási módozatok és alternatív tanulási pályák kidolgozására annak érdekében, hogy javítsák a felsőoktatás színvonalát, inkluzív jellegét, valamint a felsőoktatás terén a nemek közötti egyenlőséget, továbbá lehetőséget nyújt olyan oktatási és kutatási stratégiák kidolgozására, amelyek igazodnak a digitális és zöld átállás követelményeihez és a legfontosabb társadalmi-gazdasági kihívásokhoz, miközben továbbra is elkötelezettek a kiválóság biztosítása mellett; |
| --- | --- |

22.

| 23. | az „európai egyetemek” alkalmasak arra, hogy kreatív tehetségek sorát felkarolva továbbfejlesszék a vállalkozói készséget és a transzverzális kompetenciákat, és ösztönzőleg hassanak az innovációra európai innovatív induló vállalkozások és kkv-k alapításának és bővítésének támogatása céljából, elsősorban technológiatranszfer létrehozása és annak megerősítése, illetve a tudás- és technológiatranszferre alkalmas kapacitás megosztása révén, ami elősegítheti olyan még nem létező, újszerű koncepciók kidolgozását, amelyek nagy valószínűséggel eredményeznek radikális vagy piacteremtő innovációkat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | az „európai egyetemek” az interdiszciplináris ismeretek kritikus tömegének elérése érdekében a kihívásokat alapul vevő megközelítéseket dolgoznak ki a közös oktatásra, kutatásra és innovációra vonatkozóan; megosztják egymással képességeiket és erőforrásaikat, növelik a tudományos és kutatói életpályák vonzerejét, például a nemek közötti egyenlőséget célzó inkluzív tervek révén támogatják az intézményi változásokat, valamint fokozzák az együttműködést a környező ökoszisztémák szereplőivel; közösen munkálkodnak a nyílt tudomány és a nyitott oktatás megvalósításán, és a polgárokat bevonva törekednek a társadalmi kihívások megoldására, valamint az oktatási és kutatási kiválóság megerősítésére, hogy ezzel is javítsák globális versenyképességüket; |
| --- | --- |

24.

ÜDVÖZLI:

| 25. | hogy az európai felsőoktatási közösség számos tagja, illetve számos érdekelt fél kedvezően fogadta a kezdeményezést, és ezzel lehetővé tette az eddig elért eredményeket; |
| --- | --- |

25.

| 26. | az „Európai Egyetemek” kezdeményezés teljes körű bevezetését a 2021–2027-es időszakra szóló Erasmus+ program és a Horizont Európa keretében, valamint a más programokkal való tervezett szinergiákat, amelyek az oktatásra és képzésre, a kutatásra, az innovációra és a társadalom szolgálatára vonatkozó új közös és integrált, hosszú távon fenntartható stratégiák kidolgozásának részét képezik, megerősítve ezáltal a tudásnégyszöget (5); |
| --- | --- |

26.

| 27. | hogy az „Európai Egyetemek” kezdeményezés az európai felsőoktatás színvonalának javítására és az európai felsőoktatási intézmények közötti, jelentős mértékű kiterjesztett együttműködés elérésére törekszik, kihasználva a többek között az Erasmus Mundus közös mesterképzésekkel, az Erasmus+ program együttműködési partnerségeivel és innovációs szövetségeivel, az Európai Innovációs és Technológiai Intézet tudományos és innovációs társulásaival (EIT TIT-ek), az Európai Innovációs Tanáccsal (EIC), a Horizont Európa keretébe tartozó Marie Skłodowska-Curie-cselekvésekkel, illetve a nemzeti, regionális és európai programokon belüli stratégiai partnerségekkel, valamint más meglévő sikeres együttműködési modellekkel kialakított szinergiákat; |
| --- | --- |

27.

ELISMERI, HOGY:

| 28. | az „Európai Egyetemek” kezdeményezés célja, hogy az európai felsőoktatási intézmények rezilienciájának, kiválóságának, földrajzi és társadalmi inkluzivitásának, vonzerejének, nemzetközi versenyképességének, valamint az intézményekben érvényesülő, nemek közötti egyenlőségnek a fokozása révén hozzájáruljon egy egységesebb, innovatívabb, digitálisabb, összekapcsoltabb és zöldebb, az egész világ számára nyitva álló Európa kialakításához; |
| --- | --- |

28.

| 29. | az „európai egyetemek” ezenkívül célul tűzik ki, hogy javítják a transznacionális együttműködés minőségét olyan intézményközi stratégiák révén, amelyek ötvözik a tanulást és a tanítást, a kutatást, az innovációt és a gazdaságba és a társadalomba irányuló tudástranszfert, valamint hozzájárulnak a szakpolitikai és társadalmi változásokhoz; |
| --- | --- |

29.

| 30. | az „európai egyetemek” a tanulási és tanítási módszerek átalakításának és megújításának fontos gyorsítói lehetnek, és emellett fontos platformként szolgálnak a kutatási és innovációs dimenzióknak azon felsőoktatási intézményeken belüli továbbfejlesztéséhez, amelyeknek kutatásalapú tanulást kell megvalósítaniuk, valamint hosszú távon rugalmas és vonzó kutatói és tanári életpályát kell biztosítaniuk; |
| --- | --- |

30.

| 31. | az európai oktatási térség kialakítására irányuló jövőképpel és e térségnek a 2025-ig történő megvalósításával összhangban az Európai Kutatási Térségnek és – a római miniszteri közleményt figyelembe véve – az „európai egyetemeknek” – a tagállami hatáskörök teljes körű tiszteletben tartása, továbbá a szubszidiaritás, az intézményi autonómia és a tudományos élet szabadsága elvének elismerése mellett, valamint a nemzeti és regionális körülményeknek megfelelően, a tagállamok felsőoktatási hatóságaival szorosan együttműködve – a következőkre kell összpontosítaniuk:






  a) | közös európai jövőkép előmozdítása, beleértve az olyan alapvető tudományos értékeket, amelyek hozzájárulnak valamennyi tanuló, tanár, kutató és munkatárs megerősített európai identitásához, ezáltal felvértezve őket az ahhoz szükséges ismeretekkel, készségekkel és kompetenciákkal, amelyek által elősegíthetik a fenntarthatóbb, reziliensebb és befogadóbb Európa felé való átmenetet, valamint együttműködhetnek és a különböző európai és globális kultúrákon átívelő ismereteket alakíthatnak ki közösen többféle nyelven, illetve különböző országokra, ágazatokra és tudományágakra kiterjedően; |
| --- | --- | --- |

31.

a)

közös európai jövőkép előmozdítása, beleértve az olyan alapvető tudományos értékeket, amelyek hozzájárulnak valamennyi tanuló, tanár, kutató és munkatárs megerősített európai identitásához, ezáltal felvértezve őket az ahhoz szükséges ismeretekkel, készségekkel és kompetenciákkal, amelyek által elősegíthetik a fenntarthatóbb, reziliensebb és befogadóbb Európa felé való átmenetet, valamint együttműködhetnek és a különböző európai és globális kultúrákon átívelő ismereteket alakíthatnak ki közösen többféle nyelven, illetve különböző országokra, ágazatokra és tudományágakra kiterjedően;

| b) | európai egyetemközi campusok létrehozása a befogadás, a méltányosság, a nemek közötti egyenlőség és a tanulás, az oktatás, a kutatás és az innováció terén elért kiválóság alapján, amelyek egész Európára kiterjedő, széles földrajzi területet ölelnek fel; |
| --- | --- |

b)

európai egyetemközi campusok létrehozása a befogadás, a méltányosság, a nemek közötti egyenlőség és a tanulás, az oktatás, a kutatás és az innováció terén elért kiválóság alapján, amelyek egész Európára kiterjedő, széles földrajzi területet ölelnek fel;

| c) | hozzájárulás a közös, integrált hosszú távú oktatási és képzési, valamint kutatási és innovációs stratégiákhoz, valamint a társadalom szolgálatához az európai felsőoktatási intézmények minőségének, vonzerejének, versenyképességének és relevanciájának növelése, valamint a tudásnégyszög megerősítése érdekében. A felsőoktatási intézmények összefogják az online és fizikai erőforrásokat, kurzusokat, szakértelmet, személyzetet, adatokat és infrastruktúrát, hogy ezáltal kiaknázzák erősségeiket és reziliensebbé váljanak; |
| --- | --- |

c)

hozzájárulás a közös, integrált hosszú távú oktatási és képzési, valamint kutatási és innovációs stratégiákhoz, valamint a társadalom szolgálatához az európai felsőoktatási intézmények minőségének, vonzerejének, versenyképességének és relevanciájának növelése, valamint a tudásnégyszög megerősítése érdekében. A felsőoktatási intézmények összefogják az online és fizikai erőforrásokat, kurzusokat, szakértelmet, személyzetet, adatokat és infrastruktúrát, hogy ezáltal kiaknázzák erősségeiket és reziliensebbé váljanak;

| d) | a tanárok, az oktatási személyzet és a kutatók felvétele, jutalmazása, értékelése és szakmai továbbképzése új és vonzó módjainak feltérképezése, törekedve az oktatási, kutatási, vezetési és vállalkozói eredmények jobb elismerésére és egyensúlyára, előmozdítva ezáltal a munkaerő-felvétel és a szakmai előmenetel legjobb gyakorlatait, ugyanakkor tiszteletben tartva a munka és a magánélet közötti egyensúlyt, valamint új módszereket kialakítva a teljesítmény elismerésére és értékelésére; |
| --- | --- |

d)

a tanárok, az oktatási személyzet és a kutatók felvétele, jutalmazása, értékelése és szakmai továbbképzése új és vonzó módjainak feltérképezése, törekedve az oktatási, kutatási, vezetési és vállalkozói eredmények jobb elismerésére és egyensúlyára, előmozdítva ezáltal a munkaerő-felvétel és a szakmai előmenetel legjobb gyakorlatait, ugyanakkor tiszteletben tartva a munka és a magánélet közötti egyensúlyt, valamint új módszereket kialakítva a teljesítmény elismerésére és értékelésére;

| e) | minden eddiginél erősebb szövetségek létrehozása a különböző tagállami rendszereken belül a hallgatók együttes felvétele, valamint a tudományos dolgozók és a kutatók közös toborzása megvalósíthatóságának vizsgálata révén, annak érdekében, hogy hallgatói előremenetelük és oktatói, illetve kutatói karrierjük vonzóbbá, fenntarthatóbbá és rugalmasabbá váljon a szövetségeken belül; |
| --- | --- |

e)

minden eddiginél erősebb szövetségek létrehozása a különböző tagállami rendszereken belül a hallgatók együttes felvétele, valamint a tudományos dolgozók és a kutatók közös toborzása megvalósíthatóságának vizsgálata révén, annak érdekében, hogy hallgatói előremenetelük és oktatói, illetve kutatói karrierjük vonzóbbá, fenntarthatóbbá és rugalmasabbá váljon a szövetségeken belül;

| f) | az európai társadalmi kihívások és készségigények kezelése kutatókkal, valamint az üzleti szférából, az innovációs szektorból és a tágabb közösségekből érkező felekkel partnerségben való munkavégzés, továbbá európai tudásteremtő, transzdiszciplináris és transznacionális hallgatói és tudományos kutatócsoportok kialakítása révén. A felsőoktatási intézmények az őket körülvevő innovációs ökoszisztémákkal együttműködve felkészítik a hallgatókat, a diplomásokat és a pályakezdő kutatókat arra, hogy a lehető legnagyobb mértékben javítsák foglalkoztathatóságukat, éljenek a zöld és digitális kettős átalakulás kínálta lehetőségekkel, és e változások előmozdítóivá váljanak, továbbá az egyetemi képzésen túlra is kiterjesztik és megerősítik a doktori és posztdoktori képzési programokat, hogy azok adott esetben más ágazatok számára értékes transzverzális készségeket is magukban foglaljanak; |
| --- | --- |

f)

az európai társadalmi kihívások és készségigények kezelése kutatókkal, valamint az üzleti szférából, az innovációs szektorból és a tágabb közösségekből érkező felekkel partnerségben való munkavégzés, továbbá európai tudásteremtő, transzdiszciplináris és transznacionális hallgatói és tudományos kutatócsoportok kialakítása révén. A felsőoktatási intézmények az őket körülvevő innovációs ökoszisztémákkal együttműködve felkészítik a hallgatókat, a diplomásokat és a pályakezdő kutatókat arra, hogy a lehető legnagyobb mértékben javítsák foglalkoztathatóságukat, éljenek a zöld és digitális kettős átalakulás kínálta lehetőségekkel, és e változások előmozdítóivá váljanak, továbbá az egyetemi képzésen túlra is kiterjesztik és megerősítik a doktori és posztdoktori képzési programokat, hogy azok adott esetben más ágazatok számára értékes transzverzális készségeket is magukban foglaljanak;

| g) | a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás valamennyi szinten és tudományágban történő általános érvényesítése felé történő elmozdulás, amelyet a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend vezérel, előmozdítva a „STEAM” (6) (TTMMM) megközelítést, valamint vonzóbbá téve a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területeit, illetve a tudományos és kutatói karriert többek között a nők számára is; |
| --- | --- |

g)

a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás valamennyi szinten és tudományágban történő általános érvényesítése felé történő elmozdulás, amelyet a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend vezérel, előmozdítva a „STEAM” (6) (TTMMM) megközelítést, valamint vonzóbbá téve a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területeit, illetve a tudományos és kutatói karriert többek között a nők számára is;

| h) | kombinált mobilitási formák, azaz a jelenléti – amelynek továbbra is az alapvető formának kell maradnia –, a vegyes (7) és/vagy a virtuális (8) mobilitási formák beágyazása a tantervekbe annak érdekében, hogy minden szinten fokozódjon a hallgatók és diplomások mobilitása, és hogy lehetővé váljon a saját országban történő nemzetköziesedés az európai és tagállami minőségi sztenderdekkel (9) összhangban; |
| --- | --- |

h)

kombinált mobilitási formák, azaz a jelenléti – amelynek továbbra is az alapvető formának kell maradnia –, a vegyes (7) és/vagy a virtuális (8) mobilitási formák beágyazása a tantervekbe annak érdekében, hogy minden szinten fokozódjon a hallgatók és diplomások mobilitása, és hogy lehetővé váljon a saját országban történő nemzetköziesedés az európai és tagállami minőségi sztenderdekkel (9) összhangban;

| i) | az egész életen át tartó tanulás megvalósítása a felsőoktatásban azáltal, hogy szerteágazó oktatási lehetőségeket kínálnak, valamint innovatív és hallgatóközpontú pedagógiai módszereket vezetnek be, amelyeket közösen valósítanak meg az európai egyetemközi campusokon, ahol a sokszínű hallgatói szervezetek a hallgatók tanulmányainak és szakmai előmenetelének minden szintjére vonatkozóan rugalmas tanulási pályákat alakíthatnak ki. A mikrotanúsítványok (10) – bár nem térnek el a teljes diplomás programok alapelvétől és nem ássák alá azt – hozzájárulhatnak a nem hagyományos tanulókat célzó tanulási lehetőségek és az új készségek iránti munkaerőpiaci kereslet bővítéséhez, a tanulási tapasztalat rugalmasabbá és modulárisabbá tételéhez, a felsőoktatáshoz való hozzáférés elősegítéséhez, valamint a tanulók bevonásához – korábbi képesítéseiktől és hátterüktől függetlenül – az átképzési és továbbképzési lehetőségek előmozdítása, valamint a minőségi oktatás biztosítása mellett; |
| --- | --- |

i)

az egész életen át tartó tanulás megvalósítása a felsőoktatásban azáltal, hogy szerteágazó oktatási lehetőségeket kínálnak, valamint innovatív és hallgatóközpontú pedagógiai módszereket vezetnek be, amelyeket közösen valósítanak meg az európai egyetemközi campusokon, ahol a sokszínű hallgatói szervezetek a hallgatók tanulmányainak és szakmai előmenetelének minden szintjére vonatkozóan rugalmas tanulási pályákat alakíthatnak ki. A mikrotanúsítványok (10) – bár nem térnek el a teljes diplomás programok alapelvétől és nem ássák alá azt – hozzájárulhatnak a nem hagyományos tanulókat célzó tanulási lehetőségek és az új készségek iránti munkaerőpiaci kereslet bővítéséhez, a tanulási tapasztalat rugalmasabbá és modulárisabbá tételéhez, a felsőoktatáshoz való hozzáférés elősegítéséhez, valamint a tanulók bevonásához – korábbi képesítéseiktől és hátterüktől függetlenül – az átképzési és továbbképzési lehetőségek előmozdítása, valamint a minőségi oktatás biztosítása mellett;

| j) | külső mentorok által támogatott gyakorlati és/vagy munkahelyi tapasztalatszerzés előmozdítása a vállalkozói szemlélet elterjesztése és a polgári szerepvállalás kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

j)

külső mentorok által támogatott gyakorlati és/vagy munkahelyi tapasztalatszerzés előmozdítása a vállalkozói szemlélet elterjesztése és a polgári szerepvállalás kialakítása érdekében;

| k) | törekvés a hallgatók kiegyensúlyozott mobilitására, az oktatási személyzet mobilitására és a képzett munkaerő cirkulációjára a szövetségeken belül; |
| --- | --- |

k)

törekvés a hallgatók kiegyensúlyozott mobilitására, az oktatási személyzet mobilitására és a képzett munkaerő cirkulációjára a szövetségeken belül;

| l) | olyan új, inkluzívabb és innovatívabb tanulási környezetek kialakítása, amelyek minden tanulót megszólítanak – beleértve a hátrányos helyzetű és a nem hagyományos tanulókat is –, és hozzájárulnak az európai felsőoktatási rendszerek minőségének és szociális dimenziójának megerősítéséhez; |
| --- | --- |

l)

olyan új, inkluzívabb és innovatívabb tanulási környezetek kialakítása, amelyek minden tanulót megszólítanak – beleértve a hátrányos helyzetű és a nem hagyományos tanulókat is –, és hozzájárulnak az európai felsőoktatási rendszerek minőségének és szociális dimenziójának megerősítéséhez;

| m) | hozzájárulás az európai felsőoktatási intézmények kutatási és innovációs dimenzióinak megerősítéséhez közös menetrend, megosztott infrastruktúrák és erőforrások kialakítása, a kritikus tömeg előmozdítása, a humántőke megerősítése, valamint a nem tudományos szereplők oktatásba és kutatásba való bevonása, továbbá a környező innovációs ökoszisztémák és a polgárok és a társadalom összekapcsolása révén; |
| --- | --- |

m)

hozzájárulás az európai felsőoktatási intézmények kutatási és innovációs dimenzióinak megerősítéséhez közös menetrend, megosztott infrastruktúrák és erőforrások kialakítása, a kritikus tömeg előmozdítása, a humántőke megerősítése, valamint a nem tudományos szereplők oktatásba és kutatásba való bevonása, továbbá a környező innovációs ökoszisztémák és a polgárok és a társadalom összekapcsolása révén;

| n) | az „európai egyetemeknek” az innovatív oktatás és a kutatás „kísérleti platformjaként” történő alkalmazásának előmozdítása, ideértve az olyan tudományos életpálya-értékelési és jutalmazási rendszereket, amelyek figyelembe veszik többek között a nyílt tudományban alkalmazott gyakorlatokat, az oktatás minőségét, a tudásátadást és a tájékoztatást; a határozatlan idejű munkaviszonyt kínáló felsőoktatási rendszerek javítása, továbbá az életpálya-menedzsment és a változatos szakmai pályafutás kialakításának megerősítése; valamint a nyílt tudomány elveinek és gyakorlatainak elfogadása, ideértve többek között az európai nyílt tudományosadat-felhőt és a nyílt hozzáférésű publikációs infrastruktúrákat, a tudás- és adatmegosztást, illetve a nyílt együttműködést; |
| --- | --- |

n)

az „európai egyetemeknek” az innovatív oktatás és a kutatás „kísérleti platformjaként” történő alkalmazásának előmozdítása, ideértve az olyan tudományos életpálya-értékelési és jutalmazási rendszereket, amelyek figyelembe veszik többek között a nyílt tudományban alkalmazott gyakorlatokat, az oktatás minőségét, a tudásátadást és a tájékoztatást; a határozatlan idejű munkaviszonyt kínáló felsőoktatási rendszerek javítása, továbbá az életpálya-menedzsment és a változatos szakmai pályafutás kialakításának megerősítése; valamint a nyílt tudomány elveinek és gyakorlatainak elfogadása, ideértve többek között az európai nyílt tudományosadat-felhőt és a nyílt hozzáférésű publikációs infrastruktúrákat, a tudás- és adatmegosztást, illetve a nyílt együttműködést;

| o) | az „Európai kutatói charta” és a „kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexe (11)”, valamint ezek végrehajtási mechanizmusai jóváhagyásának előmozdítása, beleértve a kutatói humánerőforrás-stratégiát (HSR4R) és az EURAXESS kezdeményezést [A Tanács következtetései: „Az Európai Kutatási Térség elmélyítése, illetve a jövőbeli EKT-tehetségplatform], amelyek célja a többféle karrierútvonalra alkalmazható, európai kutatóikarrier-fejlesztési gyakorlatok előmozdítása; |
| --- | --- |

o)

az „Európai kutatói charta” és a „kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexe (11)”, valamint ezek végrehajtási mechanizmusai jóváhagyásának előmozdítása, beleértve a kutatói humánerőforrás-stratégiát (HSR4R) és az EURAXESS kezdeményezést [A Tanács következtetései: „Az Európai Kutatási Térség elmélyítése, illetve a jövőbeli EKT-tehetségplatform], amelyek célja a többféle karrierútvonalra alkalmazható, európai kutatóikarrier-fejlesztési gyakorlatok előmozdítása;

| p) | az EU kiváló kutatási és innovációs kapacitása teljes körű kihasználásának ösztönzése a felsőoktatási és a kutatási ágazatban, támogatva a magasan képzett és versenyképes európai kutatókat, a fokozott kutatási kiválóságot, valamint a megerősített tudástranszfert és innovációs kapacitást Európában, a Horizont Európa programmal való szorosabb kapcsolatok, valamint a karrierek közötti, határokon, tudományágakon és ágazatokon átívelő átjárhatóság révén; |
| --- | --- |

p)

az EU kiváló kutatási és innovációs kapacitása teljes körű kihasználásának ösztönzése a felsőoktatási és a kutatási ágazatban, támogatva a magasan képzett és versenyképes európai kutatókat, a fokozott kutatási kiválóságot, valamint a megerősített tudástranszfert és innovációs kapacitást Európában, a Horizont Európa programmal való szorosabb kapcsolatok, valamint a karrierek közötti, határokon, tudományágakon és ágazatokon átívelő átjárhatóság révén;

| q) | azon akadályok azonosításának elősegítése, amelyek gátolják az „Európai Egyetemek” kezdeményezésben rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázását, és lehetőség szerint olyan, a jogilag felelős döntéshozatali szinten elfogadandó megoldások ajánlása, amelyek a teljes felsőoktatási rendszer javát szolgálhatják; |
| --- | --- |

q)

azon akadályok azonosításának elősegítése, amelyek gátolják az „Európai Egyetemek” kezdeményezésben rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázását, és lehetőség szerint olyan, a jogilag felelős döntéshozatali szinten elfogadandó megoldások ajánlása, amelyek a teljes felsőoktatási rendszer javát szolgálhatják;

| r) | példamutatás az európai felsőoktatás átalakításához, a bolognai fő kötelezettségvállalások további végrehajtásához – beleértve a képesítések és a külföldi mobilitási időszakok automatikus elismerését –, valamint összekötőként való fellépés az európai oktatási térség és az EKT között, az európai felsőoktatási térséggel teljes szinergiában; |
| --- | --- |

r)

példamutatás az európai felsőoktatás átalakításához, a bolognai fő kötelezettségvállalások további végrehajtásához – beleértve a képesítések és a külföldi mobilitási időszakok automatikus elismerését –, valamint összekötőként való fellépés az európai oktatási térség és az EKT között, az európai felsőoktatási térséggel teljes szinergiában;

| s) | hozzájárulás a kutatás kiválóságának fokozásához és az oktatás minőségének javításához, többek között nemzetközi összefüggésben is, előmozdítva ezáltal az európai felsőoktatási ágazat versenyképességét a tehetségekért folytatott globális versenyben, egyebek mellett a felsőoktatási intézmények nemzetköziesítése, a globális kihívások megoldására irányuló együttműködés, az alapvető tudományos értékek és a közös európai értékek előmozdítása, a külföldi beavatkozás kezelésére irányuló együttműködés, a kutatásértékelési rendszerek és életpályák reformja, valamint a kutatási eredmények és szellemi vagyon védelme révén, összhangban a nyílt hozzáférésre és a nyílt hozzáférésű adatokra vonatkozó uniós szintű elvekkel; |
| --- | --- |

s)

hozzájárulás a kutatás kiválóságának fokozásához és az oktatás minőségének javításához, többek között nemzetközi összefüggésben is, előmozdítva ezáltal az európai felsőoktatási ágazat versenyképességét a tehetségekért folytatott globális versenyben, egyebek mellett a felsőoktatási intézmények nemzetköziesítése, a globális kihívások megoldására irányuló együttműködés, az alapvető tudományos értékek és a közös európai értékek előmozdítása, a külföldi beavatkozás kezelésére irányuló együttműködés, a kutatásértékelési rendszerek és életpályák reformja, valamint a kutatási eredmények és szellemi vagyon védelme révén, összhangban a nyílt hozzáférésre és a nyílt hozzáférésű adatokra vonatkozó uniós szintű elvekkel;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT, AZ INTÉZMÉNYI AUTONÓMIÁT ÉS A TUDOMÁNYOS ÉLET SZABADSÁGÁT MARADÉKTALANUL FIGYELEMBE VÉVE, A NEMZETI SAJÁTOSSÁGOKKAL ÖSSZHANGBAN:

| 32. | teljes mértékben használják ki az összes rendelkezésre álló regionális, nemzeti és uniós finanszírozási mechanizmusban rejlő potenciált, ideértve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont Európa és az InvestEU keretében rendelkezésre álló új lehetőségeket is az oktatás és képzés, valamint a kutatás és az innováció közötti kapcsolatok megerősítése és az „Európai Egyetemek” kezdeményezés támogatása érdekében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | törekedjenek arra, hogy lehetőség szerint társfinanszírozási mechanizmusokat találjanak az „Európai Egyetemek” kezdeményezésben részt vevő felsőoktatási intézmények számára, amelyek az alap- és teljesítményalapú finanszírozásukra, egyedi finanszírozási programjaikra vagy stratégiai alapjaikra alapulnak; |
| --- | --- |

33.

| 34. | támogassák az alacsonyabb kutatási és innovációs intenzitású régiók kapacitásépítését, ezáltal végső soron hozzájárulva a kutatási és innovációs szakadék csökkentéséhez és a felsőoktatáshoz való hozzáférés terén meglévő regionális különbségek mérsékléséhez, valamint megerősítve a kiválóságot és előmozdítva a felsőoktatási intézmények jövőbeli szövetségekben való kiegyensúlyozottabb részvételét; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nemzetközi, nemzeti és regionális, valamint kormány- és intézményközi szinten is működjenek együtt annak érdekében, hogy azonosítsák és szükség esetén felszámolják az összehangoltabb felsőoktatási rendszerek kialakítása és a felsőoktatási intézmények szorosabb stratégiai szövetségei előtt álló akadályokat az európai oktatási térség, az európai felsőoktatási térség és az EKT keretében már megvalósított széles körű munkára építve; |
| --- | --- |

35.

| 36. | teljes mértékben használják ki az olyan támogató intézkedéseket, mint az európai diákigazolványra vonatkozó kezdeményezés, valamint a képesítések és mobilitási időszakok automatikus kölcsönös elismerése (12) a tanulmányi és képzési programokon belül, többek között digitális eszközök révén, a mobilitás és a szakmai előmenetel akadályainak felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | azonosítsák és szükség esetén számolják fel a közös programok minőségbiztosítására vonatkozó európai megközelítés előtt álló akadályokat azáltal, hogy egyrészt megerősítik az európai felsőoktatási minőségbiztosítási nyilvántartásban (EQAR) szereplő értékelő, akkreditációs és minőségbiztosítási ügynökségek közötti intézményi kapcsolatokat és eljárásokat az automatikus kölcsönös elismerés módjainak megtalálása érdekében, másrészt megkönnyítik a minőségbiztosítási eljárások végrehajtását, és ösztönzik a tanulmányi programok közös értékelését és akkreditációját; |
| --- | --- |

37.

| 38. | védjék meg és mozdítsák elő a tudományos élet szabadságát és az intézményi autonómiát mint a jól működő, minőségen alapuló és dinamikus felsőoktatási rendszer központi elvét, az európai felsőoktatási térség felsőoktatásért felelős miniszterei és a kutatási miniszterek által tett kötelezettségvállalásokkal összhangban (13); |
| --- | --- |

38.

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT ÉS A TAGÁLLAMOKAT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖREIKKEL ÖSSZHANGBAN ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT MARADÉKTALANUL FIGYELEMBE VÉVE:

| 39. | továbbra is mozdítsák elő egyrészt a helyi és regionális ökoszisztémákhoz kapcsolódó szövetségek kiváló, rugalmas, sokszínű, földrajzilag általánosságban kiegyensúlyozott és fenntartható modelljeit, amelyek ösztönzik az oktatást, a kutatást, az innovációt és a kreativitást, másrészt az olyan együttműködési módok bevált gyakorlati módszereinek kidolgozását, amelyek inspiráló példaként szolgálhatnak más felsőoktatási intézmények számára, és amelyek célja a hallgatók zökkenőmentes és kiegyensúlyozott mobilitásának, a tanárok és az oktatási személyzet mobilitásának, valamint a képzett munkaerő cirkulációjának megvalósítása, harmadrészt a kutatók és a kutatási személyzet felvételének nyitottságát, valamint számukra vonzóbb életpályák és munkafeltételek biztosítását; |
| --- | --- |

39.

| 40. | biztosítsák a léptékváltást, mégpedig többek között azáltal, hogy lehetővé teszik az „európai egyetemek” számára, hogy Európa-szerte minden felsőoktatási intézménnyel megosszák bevált gyakorlati módszereiket és tapasztalataikat, ezáltal biztosítva, hogy az „európai egyetemek” által előidézett reformok, eredmények és innovációk teljes mértékben elérhetők legyenek azon intézmények számára is, amelyek nem vesznek részt e szövetségekben, méltányolva ugyanakkor a más nemzetközi kollaboratív kezdeményezések keretében szerzett tapasztalatokat is; |
| --- | --- |

40.

| 41. | közösen térképezzék fel azokat a lépéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy tesztelni lehessen a mikrotanúsítványok felsőoktatásban történő használatát, mégpedig annak érdekében, hogy segítsenek bővíteni a tanulási lehetőségek tárházát és megerősíteni a felsőoktatási intézmények által az egész életen át tartó tanulásban játszott szerepet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | intézményi autonómiájukat tiszteletben tartva támogassák az „európai egyetemeket” abban, hogy létrehozzák a fenntartható modern infrastruktúrák és életpályák, valamint a vonzó munkafeltételek előmozdításához szükséges kapacitást és a megfelelő környezetet, és valamennyi partner körében mozdítsák elő a képzett munkaerő cirkulációját; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hozzanak létre erősebb szinergiákat az európai oktatási térség, az EKT és az európai felsőoktatási térség felsőoktatási dimenziói között. Az „európai egyetemek” meghatározó szerepet játszhatnak az ezek kutatási tevékenységei, valamint kihívásalapú tanulási és oktatási megközelítései közötti fontos összeköttetések megteremtésében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | többek között a regionális és nemzeti rendszerek, valamint az európai rendszerek közötti szinergiák kihasználásával mérlegeljék fenntarthatóbb finanszírozási eszközök használatát az „európai egyetemek” esetében annak érdekében, hogy ezen egyetemek képesek legyenek megvalósítani ambiciózus stratégiájukat, amihez strukturális és intézményi változásokra van szükség. Ahhoz, hogy a kezdeményezés nagyratörő céljai megvalósulhassanak, a célnak megfelelő, szövetségenkénti finanszírozásra lesz szükség, többek között a már kiválasztott szövetségek esetében is, ugyanakkor figyelembe kell venni az együttműködési modellek sokszínűségét, valamint a különböző nemzeti és regionális finanszírozási rendszereket is; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mozdítsák elő az innovatív, eredményes és inkluzív tanulási, oktatási, valamint a nyílt tudományra és a nyitott oktatásra vonatkozó módszerek, továbbá az egyszerűbb adminisztratív eljárások kidolgozását és alkalmazását azáltal, hogy támogatják az „európai egyetemeket” a digitális infrastruktúrákra és az informatikai eszközökre irányuló stratégiák kidolgozásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

45.

| 46. | támogassák az „európai egyetemeket” abban, hogy elérhessék azon ambiciózus célt, hogy a mobilitásban (14) részt vevő hallgatók száma elérje az 50 %-ot, mégpedig azáltal, hogy a kiegyensúlyozott fizikai, virtuális vagy vegyes mobilitási rendszerekre és a képzett munkaerő cirkulációjára összpontosítanak, elismerve, hogy a fizikai mobilitás prioritást jelent, és azt nem helyettesíthetik a kiegészítő szerepet játszó egyéb mobilitási formák; |
| --- | --- |

46.

| 47. | biztosítsák, hogy a kezdeményezés alapja az inkluzivitás és a kiválóság legyen, hogy nyitva álljon a felsőoktatási intézmények valamennyi típusa, továbbá minden hallgató, tanár, oktatási személyzet és kutató számára, előmozdítva a közös és megosztott infrastruktúrák, eszközök és létesítmények használatát; |
| --- | --- |

47.

| 48. | az „európai egyetemekkel” és valamennyi érdekelt féllel szorosan együttműködve rendszeresen és közösen (15) kövessék nyomon az „Európai Egyetemek” kezdeményezésben részt vevő 41 szövetséggel, valamint az esetleges továbbiakkal kapcsolatos helyzetet, hogy dokumentálni lehessen az elért eredményeket, valamint az oktatási és a kutatási dimenzióra, illetve a társadalomra gyakorolt hatást, továbbá hogy azonosítani lehessen az akadályokat, a hiányosságokat, a kihívásokat és az esetleges megoldásokat a zökkenőmentes működés és a transznacionális tevékenységek végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | szervezzenek folyamatos eszmecseréket az Európai Bizottság, a tagállamok, az „európai egyetemek” és a tagállami szakértőkből álló ad hoc szakértői csoport, valamint az egyéb érdekelt felek között annak érdekében, hogy figyelemmel lehessen követni az eredményeket, meg lehessen vitatni és kezelni lehessen az együttműködés útjában álló akadályokat, továbbá hogy megoldásokat lehessen találni és megvalósítani; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ösztönözzék a felsőoktatási intézményeket, hogy vállalják a folyamatos átalakulást annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben meg tudják valósítani az oktatást, kutatást, innovációt és a társadalom szolgálatát célzó küldetésüket az európai oktatási térségen és az EKT-n belül, teljes szinergiában az európai felsőoktatási térséggel; |
| --- | --- |

50.

| 51. | támogassák a felsőoktatási intézmények közötti európai szintű fenntartható együttműködést, amely segít megvalósítani az európai oktatási térség, az EKT és az európai felsőoktatási térség célkitűzéseit, és hozzájárul az „európai egyetemek” versenyképességének megőrzéséhez a nemzetközi színtéren, továbbá a tehetség odavonzásáért és megtartásáért folytatott világszintű versenyben, valamint amely lehetővé teszi, hogy a felsőoktatási intézmények bekapcsolódjanak a helyi és regionális ökoszisztémákba; |
| --- | --- |

51.

| 52. | támogassák és ösztönözzék az „európai egyetemeket”, hogy fokozzák a hallgatók és az oktatási személyzet részvételét a szövetségekben – mivel ez a kezdeményezés sikere, továbbfejlesztése és végrehajtása szempontjából elengedhetetlen –, mégpedig azáltal, hogy bevonják őket a megfelelő irányítási struktúrákba; |
| --- | --- |

52.

| 53. | az európai oktatási térség keretében és a nemzeti és regionális felsőoktatási rendszereket maradéktalanul tiszteletben tartva, a releváns nemzeti és regionális felsőoktatási hatóságokkal, valamint a felsőoktatási intézményekkel és az érdekelt felekkel együtt 2022-től kezdődően dolgozzanak ki egyértelmű javaslatokat, amelyek szükség esetén segítenek lebontani az európai szintű együttműködés előtt álló akadályokat, és ennek keretében például mérjék fel az „európai egyetemek” szövetségein belül a közös európai diplomák iránti igényt és ezek megvalósíthatóságát, valamint mozdítsák elő a felsőoktatáson belül a minőségbiztosítással és az automatikus kölcsönös elismeréssel kapcsolatos további európai együttműködést; |
| --- | --- |

53.

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖREIVEL ÖSSZHANGBAN ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT MARADÉKTALANUL FIGYELEMBE VÉVE:

| 54. | 2021 végéig nyújtson tájékoztatást az első szövetségek félidős felülvizsgálatának főbb eredményeiről az „európai egyetemek” továbbfejlesztése és a bennük rejlő teljes ambiciózus lehetőségek kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

54.

| 55. | támogassa, hogy az „európai egyetemek” azon együttműködés interoperabilitásának és előmozdításának kísérleti platformjaivá váljanak, amelyeket a tagállamok az európai kutatási, oktatási és a személyzet szakmai előmenetelét érintő módszereket illetően folytatnak, beleértve a közös munkaerő-felvételi programokra irányuló, a képzett munkaerő eredményes cirkulációját és a tudás Európán belüli szabad áramlását célzó, az európai tudományos és kutatói életpályák vonzerejét növelni hivatott, fokozatos megközelítés megvalósíthatóságát is, szem előtt tartva a szubszidiaritás elvét és a felsőoktatási intézmények autonómiáját, valamint tiszteletben tartva a nemzeti és regionális munkaerőpiaci rendszerek közötti különbségeket; |
| --- | --- |

55.

| 56. | készítsen iránymutatást azzal kapcsolatban, hogy az uniós programok, alapok és pénzügyi eszközök hogyan lennének képesek – célkitűzéseikkel összhangban – egyszerűsített és észszerűsített módon, robusztus költségvetéssel és meghosszabbított, határozott időtartamra vonatkozóan kiegészíteni az „európai egyetemek” és a felsőoktatási intézmények szövetségeinek más típusai számára nyújtott támogatást, és egyúttal a kapcsolódó szinergiákat is erősíteni; |
| --- | --- |

56.

| 57. | a Horizont Európa támogatásával tartsa fenn a sikeres alulról építkező, inkluzív, a kiválóságon alapuló és földrajzilag kiegyensúlyozott megközelítéseket a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló Erasmus+ programban, és ezzel adjon lehetőséget a felsőoktatási intézmények valamennyi típusa számára – a határokon átnyúló együttműködéseket és más nemzetközi kollaboratív kezdeményezéseket is beleértve – arra, hogy ambiciózus „európai egyetemeket” hozzanak létre, és ennek érdekében teszteljen különböző együttműködési modelleket és maradjon tematikusan nyitott; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ösztönözze az „európai egyetemeket” arra, hogy a lehető legjobban aknázzák ki azokat a szakpolitikákat és kezdeményezéseket, amelyek az innovatívabbá válásukat és a vállalkozói készségeik erősödését támogatják – például a HEInnovate keretet és az InvestEU programot –, továbbá a szinergiák megteremtése és az erőfeszítések közötti átfedések elkerülése érdekében mozdítsa elő az együttműködést a Horizont Európával; |
| --- | --- |

58.

| 59. | támogassa az aktív csereprogramokat a tudományos körök és az iparági szereplők között, mivel a közöttük lévő közvetlen kapcsolat hozzáadott értéket teremtene, és segítségével jobban lehetne reagálni a munkaerőpiaci igényekre; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mérlegelje a létező online platformok használatát az „európai egyetemek” előmozdítására és támogatására, valamint a bevált gyakorlati módszerek és a tapasztalatok megosztásának lehetővé tételére; |
| --- | --- |

60.

| 61. | továbbra is szorosan működjön együtt a tagállamokkal és rendszeresen tájékoztassa a Tanácsot a kezdeményezés együttesen történő alakítására irányuló folyamatban tett előrelépésekről, valamint az „európai egyetemek” továbbfejlesztéséről, nevezetesen az Erasmus+ programbizottságán és a Horizont Európa programbizottságán – többek között a részvétel bővítésével és az EKT megerősítésével foglalkozó konfiguráción –, valamint az ad hoc szakértői csoporton és az átállással foglalkozó EKT-fórumon keresztül. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  Az „Oktatás és képzés az európai szemeszterben: megalapozott viták biztosítása a reformokról és a beruházásokról” című tanácsi állásfoglalásban foglaltak szerint; a szöveg az alábbi linken érhető el:https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:32020G0227(01).

(2)  Amint azt a tudomány szabadságáról szóló, az európai felsőoktatási térséggel kapcsolatos 2020. november 19-i miniszteri konferencián elfogadott római közleményhez csatolt nyilatkozat és a 2020. október 20-i bonni nyilatkozat is megerősíti.

(3)  A nyílt tudomány olyan rendszerszintű szemléletváltást képvisel, amely a tudásnak és az adatoknak a kutatási folyamat lehető legkorábbi szakaszában való nyitott, együttműködésen alapuló előállítása és megosztása révén lehetővé teszi a tudományos ismeretek javulását, valamint az eredmények közlését és megosztását. https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/research_and_innovation/knowledge_publications_tools_and_data/documents/ec_rtd_factsheet-open-science_2019.pdf

A nyitott oktatás az oktatás biztosításának egyik módja, amely gyakran digitális technológiák alkalmazásával valósul meg. Célja, hogy az akadályok felszámolásával és azáltal, hogy a tanulást mindenki számára elérhetővé, a kínálatot bőségessé és személyre szabhatóvá teszi, mindenki előtt megnyissa az oktatáshoz való hozzáférést és az abban való részvételt. A nyitott oktatás számos különböző módot kínál a tanításra és a tanulásra, valamint az ismeretszerzésre és a tudás megosztására, továbbá különféle hozzáférési lehetőségeket biztosít a formális és a nem formális oktatáshoz, és egyúttal össze is kapcsolja a kettőt (Opening up Education:
  A Support Framework for Higher Education Institutions [Megnyíló oktatás: támogatási keret a felsőoktatási intézmények számára], 2016).

A nyílt hozzáférésű adatok fogalma általánosságban olyan nyílt formátumú adatokat jelöl, amelyek szabadon és újra felhasználhatók, és amelyeket bárki bármilyen céllal megoszthat. (Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1024 irányelve (2019. június 20.) a nyílt hozzáférésű adatokról és a közszféra információinak további felhasználásáról.)

(4)  European Universities Initiative Survey on the impact of COVID-19 on European Universities („Európai Egyetemek” kezdeményezés – Felmérés a Covid19-nek az „európai egyetemekre” gyakorolt hatásáról). Lásd a következő internetcímen (csak angol nyelven): https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/documents/coronavirus-european-universities-initiative-impact-survey-results_hu

(5)  Ez a fogalom négy alapvető terület: az oktatás, a kutatás, az innováció és a társadalom szolgálata találkozását jelöli – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról.

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0625&rid=4

(6)  STEAM: Science, Technology, Engineering, Arts and Mathematics (természettudományok, technológia, műszaki tudományok, művészet és matematika, TTMMM).

A tanulásra és a tanításra vonatkozó TTMMM-megközelítés összekapcsolja a TTMM-tantárgyakat más tanulmányi területekkel. Előmozdítja a transzverzális készségeket, például a digitális kompetenciákat, a kritikai gondolkodást, a problémamegoldást, az irányítási és vállalkozói készségeket, valamint a nem tudományos partnerekkel való együttműködést, továbbá választ ad a gazdasági, környezetvédelmi, politikai és társadalmi kihívásokra. A TTMMM a valós világban szükséges tudás és a természetes kíváncsiság ötvözését mozdítja elő. A STEAM-mel kapcsolatos oktatásról folytatott, társaktól való tanulási tevékenység általi meghatározás, Bécs, 2020. március (https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/et-2020-newsletter-may-2020.pdf).

(Lásd még a COM(2020) 625 dokumentumban található bizottsági szolgálati munkadokumentum 20. oldalát).

(7)  A fizikai mobilitás és valamilyen virtuális elem kombinációja, amely megkönnyíti az együttműködésen alapuló online tanulási csereprogramokat/csoportmunkát. Európai Bizottság. Erasmus+ – Pályázati útmutató (2021. március 25-i első változat), elérhető a következő címen: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/programme-guide_hu

(8)  A virtuális mobilitás az információs és kommunikációs technológiák – többek között e-oktatás – által támogatott olyan tevékenységek összessége, amelyek az oktatás, a képzés vagy a tanulás terén nemzetközi, együttműködésen alapuló tapasztalatcseréket valósítanak meg vagy segítenek elő. Európai Bizottság. Erasmus+ – Pályázati útmutató (2021. március 25-i első változat), elérhető a következő címen: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/programme-guide_hu

(9)  Azaz a felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjei és irányelvei.

(10)  A mikrotanúsítvány azon tanulási eredmények tanúsítására szolgál, amelyeket a tanulók rövid tanulási tapasztalatot követően szereztek. (A felsőoktatás szakértőinek részvételével ülésező ad hoc konzultációs munkacsoportnak „A mikrotanúsítványokkal kapcsolatos európai megközelítés – a mikrotanúsítványokkal foglalkozó tanácsadó csoport megállapításai” című végleges jelentésében szereplő ideiglenes fogalommeghatározás, elérhető innen: https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/european-approach-micro-credentials-higher-education-consultation-group-output-final-report.pdf).

(11)  2005/251/EK.

(12)  A felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről szóló, 2018. november 26-i tanácsi ajánlással (HL C 444., 2018.12.10., 1. o.) és a lisszaboni elismerési egyezmény alapelveivel összhangban.

(13)  A tudomány szabadságáról szóló, az európai felsőoktatási térséggel kapcsolatos 2020. november 19-i miniszteri konferencián elfogadott római közleményhez csatolt nyilatkozat és a 2020. október 20-i bonni nyilatkozat.

(14)  Európai Bizottság. 2020. Erasmus+ – Pályázati útmutató. 3. verzió (2020): 2020. 08. 25., 144. o., elérhető a következő címen: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/sites/default/files/erasmus_programme_guide_2020_v3_hu.pdf.

(15)  A tagállamok és az Európai Bizottság (DG EAC és DG RTD).

---

MELLÉKLET

Politikai háttér

1.

A Tanács következtetései a megújított európai felsőoktatási programról (2017. november 20.)

2.

Az Európai Tanács következtetései (2017. december 14.)

3.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a digitális oktatási cselekvési tervről (2018. január 17.)

4.

A Tanács következtetései az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről (2018. május 22.)

5.

Az Európai Tanács következtetései (2018. június 28.)

6.

A Tanács ajánlása a felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről (2018. november 26.)

7.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a mesterséges intelligenciáról szóló összehangolt tervről (2018. december 7.)

8.

A Tanács következtetései: „Mindegyre fenntarthatóbb Unió 2030-ra” (2019. április 9.)

9.

A Tanács következtetései a nagymértékben digitalizált Európa jövőjéről 2020 után: „A digitális és gazdasági versenyképesség fokozása Unió-szerte és a digitális kohézió” (2019. június 7.)

10.

Európai Tanács: A 2019–2024-es időszakra szóló új stratégiai menetrend (2019. június 20.)

11.

A Tanács következtetései – Az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos szakpolitikák kulcsfontosságú szerepe abban, hogy az inkluzív és fenntartható növekedés érdekében a társadalmak képesek legyenek kezelni a technológiai és a zöld átalakulást (2019. november 8.)

12.

A Tanács állásfoglalása az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről (2019. november 8.)

13.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „Az európai zöld megállapodás” (2019. december 11.)

14.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a méltányos átállást szolgáló erős szociális Európáról (2020. január 14.)

15.

A Tanács állásfoglalása – Oktatás és képzés az európai szemeszterben: megalapozott viták biztosítása a reformokról és a beruházásokról (2020. február 27.)

16.

A Tanács következtetései az oktatás és a képzés területén a Covid19-válság elleni fellépésről (2020. június 16.)

17.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési programról (2020. július 1.)

18.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Digitális oktatási cselekvési terv 2021–2027 – Az oktatás és a képzés átalakítása a digitális kornak megfelelően (2020. szeptember 30.)

19.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról (2020. szeptember 30.)

20.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új EKT a kutatás és az innováció szolgálatában (2020. október 1.)

21.

Az európai felsőoktatási térség miniszteri konferenciáján elfogadott római közlemény (2020. november 19.)

22.

A Tanács következtetései a digitális oktatásról az európai tudásalapú társadalmakban (2020. november 24.)

23.

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a 2021–2027-es időszakra vonatkozó, az integrációról és a befogadásról szóló cselekvési tervről (2020. november 24.)

24.

A Tanács következtetései az új Európai Kutatási Térségről (2020. december 1.)

25.

A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (2021. február 18.)

26.

A Tanács következtetései: „Az Európai Kutatási Térség elmélyítése: vonzó és fenntartható karrierlehetőségek és munkafeltételek biztosítása a kutatók számára, valamint a képzett munkaerő cirkulációjának megvalósítása” (2021. május 28.).

---

Európai Bizottság

| 2021.6.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 221/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 221/25

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2021. június 9.

(2021/C 221/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2195 |
| JPY | Japán yen | 133,38 |
| DKK | Dán korona | 7,4366 |
| GBP | Angol font | 0,86053 |
| SEK | Svéd korona | 10,0595 |
| CHF | Svájci frank | 1,0913 |
| ISK | Izlandi korona | 146,90 |
| NOK | Norvég korona | 10,0518 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,377 |
| HUF | Magyar forint | 347,19 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4560 |
| RON | Román lej | 4,9248 |
| TRY | Török líra | 10,4651 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5731 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4729 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,4615 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6925 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6133 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 359,90 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,5303 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7879 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5025 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 375,74 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,0213 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,241 |
| RUB | Orosz rubel | 87,9491 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,000 |
| BRL | Brazil real | 6,1345 |
| MXN | Mexikói peso | 23,9390 |
| INR | Indiai rúpia | 88,9600 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2195

JPY

Japán yen

133,38

DKK

Dán korona

7,4366

GBP

Angol font

0,86053

SEK

Svéd korona

10,0595

CHF

Svájci frank

1,0913

ISK

Izlandi korona

146,90

NOK

Norvég korona

10,0518

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,377

HUF

Magyar forint

347,19

PLN

Lengyel zloty

4,4560

RON

Román lej

4,9248

TRY

Török líra

10,4651

AUD

Ausztrál dollár

1,5731

CAD

Kanadai dollár

1,4729

HKD

Hongkongi dollár

9,4615

NZD

Új-zélandi dollár

1,6925

SGD

Szingapúri dollár

1,6133

KRW

Dél-Koreai won

1 359,90

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,5303

CNY

Kínai renminbi

7,7879

HRK

Horvát kuna

7,5025

IDR

Indonéz rúpia

17 375,74

MYR

Maláj ringgit

5,0213

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,241

RUB

Orosz rubel

87,9491

THB

Thaiföldi baht

38,000

BRL

Brazil real

6,1345

MXN

Mexikói peso

23,9390

INR

Indiai rúpia

88,9600

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.6.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 221/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 221/26

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9971 — P27 NPP/Bankgirot)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 221/05)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Danske Bank A/S (a továbbiakban: Danske Bank, Dánia), |
| --- | --- |

—

Danske Bank A/S (a továbbiakban: Danske Bank, Dánia),

| — | Nordea Bank Abp (a továbbiakban: Nordea, Finnország), |
| --- | --- |

—

Nordea Bank Abp (a továbbiakban: Nordea, Finnország),

| — | OP Corporate Bank plc (a továbbiakban: OP, Finland), |
| --- | --- |

—

OP Corporate Bank plc (a továbbiakban: OP, Finland),

| — | Svenska Handelsbanken AB (a továbbiakban: Handelsbanken, Svédország), |
| --- | --- |

—

Svenska Handelsbanken AB (a továbbiakban: Handelsbanken, Svédország),

| — | Skandinaviska Enskilda Banken AB (a továbbiakban: SEB, Svédország), |
| --- | --- |

—

Skandinaviska Enskilda Banken AB (a továbbiakban: SEB, Svédország),

| — | Swedbank AB (a továbbiakban: Swedbank, Svédország), |
| --- | --- |

—

Swedbank AB (a továbbiakban: Swedbank, Svédország),

| — | P27 Nordic Payments Platform AB (a továbbiakban: P27 NPP, Svédország), valamint |
| --- | --- |

—

P27 Nordic Payments Platform AB (a továbbiakban: P27 NPP, Svédország), valamint

| — | Bankgirocentralen BGC AB (a továbbiakban: Bankgirot, Svédország). |
| --- | --- |

—

Bankgirocentralen BGC AB (a továbbiakban: Bankgirot, Svédország).

A Danske Bank, a Nordea, az OP, a Handelsbanken, a SEB és a Swedbank az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek (közvetlenül) a P27 NPP és (közvetetten, a P27 NPP-n keresztül) a Bankgirot felett.

Az összefonódásra i. újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor a P27 NPP létrehozása esetében, és ii. részesedés vásárlása útján, a Bankgirot P27 NPP általi felvásárlása esetében.

2.

| — | a Danske Bank, a Nordea, az OP, a Handelsbanken, a SEB és a Swedbank esetében: hat bankcsoport, amelyek elsősorban a skandináv országokban tevékenykednek, és pénzügyi szolgáltatások széles körét kínálják, többek között pénzforgalmi szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

—

a Danske Bank, a Nordea, az OP, a Handelsbanken, a SEB és a Swedbank esetében: hat bankcsoport, amelyek elsősorban a skandináv országokban tevékenykednek, és pénzügyi szolgáltatások széles körét kínálják, többek között pénzforgalmi szolgáltatásokat;

| — | a P27 NPP esetében: jelenleg fejlesztés alatt álló pánskandináv fizetési platform, amelynek célja, hogy valós idejű, több valutára kiterjedő és határokon átnyúló fizetési infrastruktúrát hozzon létre a skandináv régióban (beleértve Dániát, Finnországot, Svédországot és potenciálisan Norvégiát). A P27 NPP pánskandináv hozzáadott értéket képviselő pénzforgalmi szolgáltatásokat is kínál; |
| --- | --- |

—

a P27 NPP esetében: jelenleg fejlesztés alatt álló pánskandináv fizetési platform, amelynek célja, hogy valós idejű, több valutára kiterjedő és határokon átnyúló fizetési infrastruktúrát hozzon létre a skandináv régióban (beleértve Dániát, Finnországot, Svédországot és potenciálisan Norvégiát). A P27 NPP pánskandináv hozzáadott értéket képviselő pénzforgalmi szolgáltatásokat is kínál;

| — | a Bankgirot esetében: a fizetések és a fizetési információk, valamint egyéb hozzáadott értéket képviselő pénzforgalmi szolgáltatások kezelésére szolgáló infrastruktúra jelenlegi szolgáltatója Svédországban. |
| --- | --- |

—

a Bankgirot esetében: a fizetések és a fizetési információk, valamint egyéb hozzáadott értéket képviselő pénzforgalmi szolgáltatások kezelésére szolgáló infrastruktúra jelenlegi szolgáltatója Svédországban.

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9971 — P27 NPP/Bankgirot

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

---

| 2021.6.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 221/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.6.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 221/28

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 221/06)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec (a továbbiakban: CDPQ, Kanada) |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec (a továbbiakban: CDPQ, Kanada)

| — | American Tower International Inc. (a továbbiakban: ATI, Amerikai Egyesült Államok) |
| --- | --- |

—

American Tower International Inc. (a továbbiakban: ATI, Amerikai Egyesült Államok)

| — | ATI European Communications Infrastructure Business (az ATI európai kommunikációs infrastruktúra üzletága) (a továbbiakban: célvállalkozás). |
| --- | --- |

—

ATI European Communications Infrastructure Business (az ATI európai kommunikációs infrastruktúra üzletága) (a továbbiakban: célvállalkozás).

A CDPQ és az ATI az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek a Németországban, Lengyelországban, Franciaországban és Spanyolországban eszközökkel rendelkező célvállalkozás egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a CDPQ esetében: CDPQ a hosszú távú befektetések területén tevékeny intézményi befektető, amely elsősorban állami és félállami nyugdíj- és biztosítási rendszerekhez kapcsolódó alapokat kezel Québec tartományban. A CDPQ a második legnagyobb nyugdíjalap-kezelő Kanadában. |
| --- | --- |

—

a CDPQ esetében: CDPQ a hosszú távú befektetések területén tevékeny intézményi befektető, amely elsősorban állami és félállami nyugdíj- és biztosítási rendszerekhez kapcsolódó alapokat kezel Québec tartományban. A CDPQ a második legnagyobb nyugdíjalap-kezelő Kanadában.

| — | az ATI esetében: az American Tower Corporation (ATC) 100 %-ban tulajdonolt leányvállalatának, az American Towers LLC-nek a 100 %-ban tulajdonolt leányvállalata. Az ATC passzív vezeték nélküli kommunikációs infrastruktúrát tulajdonló és üzemeltető vállalat, amelynek portfóliójába mintegy 183 000 telekommunikációs infrastruktúra telephely tartozik az amerikai kontinensen, Európában, Afrikában és Ázsiában, |
| --- | --- |

—

az ATI esetében: az American Tower Corporation (ATC) 100 %-ban tulajdonolt leányvállalatának, az American Towers LLC-nek a 100 %-ban tulajdonolt leányvállalata. Az ATC passzív vezeték nélküli kommunikációs infrastruktúrát tulajdonló és üzemeltető vállalat, amelynek portfóliójába mintegy 183 000 telekommunikációs infrastruktúra telephely tartozik az amerikai kontinensen, Európában, Afrikában és Ázsiában,

| — | a célvállalkozás esetében: mobilhálózatüzemeltető-semleges telekommunikációs hosting szolgáltatásokat nyújt passzív vezeték nélküli kommunikációs infrastruktúra telephelyeken Franciaországban, Németországban, Lengyelországban és egy másik vállalat (Telxius) ATI álatali párhuzamos felvásárlása eredményeként Spanyolországban. |
| --- | --- |

—

a célvállalkozás esetében: mobilhálózatüzemeltető-semleges telekommunikációs hosting szolgáltatásokat nyújt passzív vezeték nélküli kommunikációs infrastruktúra telephelyeken Franciaországban, Németországban, Lengyelországban és egy másik vállalat (Telxius) ATI álatali párhuzamos felvásárlása eredményeként Spanyolországban.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---